198 (81) 
grøn Skifer tildels med kvartsrige Lag. Strøg 70* 
Fald 20 * N. Her Aarer af en brunlig jernholdig Kalk- 
spath i en Kvartsgang, hvori indsprængt Kobberkis. Ski- 
feren er mildest i Gangens umiddelbare Nærhed. 
3. Ved Olderbæk, der løber ud i Tagelven, mild chloritisk 
Skifer rigelig indsprængt med brunlig Kalk. Strøg 709, 
Fald Nord. Elven gaar her paa et Par Steder igjennem 
naturlige, flere Favne lange Tunneler. 
4. Ved Holmesletten — paa østre Side af Tagtlven — chlo- 
ritisk Skifer tildels med kvartsrige Lag. 
5, Længere frem op ad Aas, der skiller mellem Tagelvens 
Dalføre og Sagelvvand, optræder igjen kvartsrig Glim- 
merskifer. 
6. Længere frem — med Store Maartind i NV. — kvarts- 
rig Glimmerskifer. Strøg 209, Fald stejlt V. 
7, Nede ved Sagelvvandet igjen milde? chloritiske Skifer. 
Paa hele denne Strækning stikker det faste Fjeld for- 
øvrigt kun sparsomt frem. | 
Idet det her omhandlede Landskab fra Rigsgrændsen 
ned over til Kvaløen i orografisk Henseende upaatvivlelig 
maa blive at sondre i flere særegne Dele, saa kunde der netop 
derfor allerede paa Forhaand være Grund til at forudsætte, 
at en lignende Sondring maatte gjøre sig gjeldende fra 
et geologisk Udgangspunkt. Der synes ogsaa efter de fore- 
liggende lagttagelser at være adskillig Grund for en saadan 
Sondring, hvorvel det villigen skal indrømmes, at Undersø- 
gelserne endnu ere udstrakte over et for snævert Omraade 
til at man 1 saa Henseende skulde kunne fælde nogen ube- 
tinget Dom. Navnlig skal det her være fremhævet, at Pro- 
fillinjens Forlængelse ned over svensk Lapmarken rimeligvis 
vil skaffe højst vigtige Bidrag til Spørgsmaalets Belysning. 
Med Hensyn til Fjeldgrundens absolute Aldersforhold 
staar man derimod fremdeles paa et terra incognita, idet man 
ikke har kunnet paavise forsteningsførende Lag, hvorved et 
fast Udgangspunkt vilde være naaet. Man har i saa Hen- 
seende alene at støtte sig til de Forudsætninger, der kunne 
hentes fra andre i saa Henseende bestemte Lokaliteter, hvor 
Forholdene kunne synes ensartede med de her fremstillede. 
Der kan forøvrigt maaske være Haab om, at det vil lykkes 
ved omhyggelige Undersøgelser at opdage Forsteninger enten i 
13 
