i 
(82) 194 
de her hyppig optrædende Alunskifere eller i de sorte Kalk» 
stene ved Sagvand og Josefsvand. 18 
Den faste Fjeldgrund i den omhandlede Strækning 
dannes af Glimmerskifer, Kvartsskifer, Lerskifer, grønne chlo- 
ritiske Skifere, en sandstenagtig Kvartsit samt paa et Par 
Lokaliteter af massive krystalliniske Feltspathbjergarter. Som 
underordnede Led optræde graa og sorte Kalkstene — de 
sidste dog ogsaa paa et Sled i saa mægtige Partier, at de 
der vistnok ligesaa rigtigen kunne blive at opstille som et 
selvstændigt Led inden den større Gruppe —, fremdeles Mag- 
nesia-Kalksten, Alunskifer, Vegsten samt paa en enkelt Lo- 
kalet en ejendommelig Olivinsten. Granitiske Massiver op- 
iræde ikke i den her omhandlede Strækning. 
Skiferfeltet her antages at burde deles i følgende Ho- 
vedgrupper — efter Alderen nedenfra opad: 
1. Glimmerskifer med Kvartsskifer samt Lerskifer. 
2. Maukens Lerskifer samt Balsfjordens grønne Skifere. 
3. Kvartskonglomerat. | 
4, Sandstenagtig Kvarlsit (Sandsten). 
A. Glimmerskifer med Kvartsskifer samt Lerskifer. 
Den større Del af den omhandlede Landstrækning er 
bygget af Glimmerskifer med Kvartsskifer som mere eller 
mindre underordnet. I petrografisk Henseende er Glimmer- 
skiferen enten 
1. den karakteristiske Glimmerskifer med sort eller brunlig 
sort krumbladig Glimmer. Kvartsen træder her mere fil- 
bage; eller 
2. en mere kvartsrig Skifer med fine oftest sølvhvide Glim- 
merblade. Denne gaar over til 
3. en fuldkommen Kvartsskifer, idet de fine Glimmerblade 
alene optræde paa Skiktfladerne. 
Varieteterne 1 og 2 i Regelen rig paa Granater. 
I Fjeldmassen Rubben langs Bardoelv op til Altvand 
og langs Sammes søndre Bred optræder Lerskifer i uldels 
mægtige Lag og synes her saa nøje knyttet til Glimmerski- 
feren, at der vel neppe kan være Grund til at sondre mellem 
disse Dannelser som særegne geologiske Formationsled. Glim- 
merskifer og Lerskifer findes her ofte vexlende med hinan- 
den, — Lerskiferen optræder oftere i de undre Lag, Glim- 
merskifer derover, ligesom da ogsaa det omvendte Forhold 
ø 
