195 (83) 
finder Sted. Mindre klart er derimod Forholdet med Hen- 
syn til de tildels milde Ler- eller Lerglimmerskifere, der danne 
 Rubbens Fjeldgrund i Skraaningerne ned til Sørdalen og 
videre henover til Toine Vand i svensk Lapmarken. De her 
-optrædende sorte Kalkstene ligesom ogsaa dei Fig. 5 om- 
handlede Forholde kunne muligens antyde en Forskjel i Alders- 
forholdet, — et Spørgsmaal, der dog først vil fimde sin nær- 
mere Fe mrette ved Profillinjens Forlængelse ned over svensk 
Lapmarken. 
| I Glimmerskiferen optræder saagodtsom overalt den 
graalig hvide grovkornig krystalliniske Kalksten. Alene der, 
hvor Glimmerskiferen gaar over til Kvartsskifer eller hvor 
Kvartsskiferen optræder helt overvejende — saaledes i 
Fjeldmasserne om den indre Del af Rostavand — savnes 
Kalkstenen ganske. Alunskifer er fleresteds bleven paavist 
inden Glimmerskiferfeltet — i Regelen imellem Skiferens øvre 
Lag — og kan muligens tjene som et bestemmende Lede- 
skikt. | 
Som det vil fremgaa af Profillinjen fra Torne Vand til 
Alappen er Strøgretningen paa hele denne Strækning temmelig 
regelmæssig 130 å 140 *” — ned mod Torne Vand er den dog 
bøjet mere mod Ø—V — med foldede Lag, idet Faldet 
snart er nordøstligt snart sydvestligt men i Regelen svagt. 
Paa enkelte af de dybest liggende Punkter — saaledes i 
Bunden af Sørdalen ved Gaarden Melhus samt Sørgaard — 
er iagttaget kvartsrig Glimmerskifer med Kalklejer med Strøg- 
retning fra 160 * til N-S. tildels med næsten lodret Fald. 
Ogsaa i Bunden af Iselvdal ved Elvens Udløb i Kirkeselv 
jagttaget Strøgretning af 160 * med stejlt Fald. 
- I Profilets Forlængelse fra Alappen er Glimmerskife- 
ren dækket af Maukens lerskiferagtige Bjergart. En sam- 
menhængende Profillinje over Mauken til Tagvandet er ikke 
opgaaet, derimod er et enkelt Punkt undersøgt af Bjergmas- 
sen paa søndre Side af Tagvandet — nemlig ligeovenfor Gaar- 
den Solid (se Fig. 14). Den her i mægtige Masser frem- 
stikkende Kvartsskifer hører utvivlsomt til Glimmerskiferfel- 
tet, der igjen optræder i Amasvara — i ethvert Tilfælde i 
Sammes østlige Del, — i den øvre Del af Strupendal og vi- 
dere i sammenhængende Forbindelse dermed ved Fjeldfrosk- 
vand under Foden af Hattevara, Tamokdal samt Rostavan- 
dets Omgivelser.  Amasvaras vesllige Del kunde muligens 
13* 
