199 (87) 
D. Kvartskonglomerat. 
Et Konglomerat dannet af tildels temmelig store Kvarts- 
rullestykker — oftere af en linseformig Dannelse, — knyt- 
tede sammen ved tynde Lag af de grønne Skiferes Grund- 
masse, ligger paa et Par Lokaliteter over de milde Skifere. 
Saaledes i Strupendal, Fig 16 — her i en Mægtighed af 
over 150 Fod —, fremdeles mellem Tennes og Sandøren. 
E. Sandsten. 
Fig. 21 fremstiller Forholdet ved Natmaalstinden, hvis 
egentlige Top er dannet af en finkornig Kvartsit, der vel 
rettest bør benævnes som en Sandsten. Forholdet paa denne 
Side af Balsfjorden er saaledes ganske overenstemmende med 
det, der er paavist paa den anden Side af Fjorden. 
F. Massive Bjergmasser. 
Paa trende Steder inden den omhandlede Strækning 
optræder uskiktede Massiver nemlig: 
1. I Sørdalen. Feltspath her den væsentlige Bestanddel, 
hvorimod Kvarts vel ganske mangler. Denne Bjergart 
er nærmere omhandlet i Beskrivelsen til Fig. 4 og 5, 
hvortil henvises. 
2. I Traangen. Nærmere omhandlet i Beskrivelsen til Fig. 
11. Maukens Skifer ligger over den massive Bjergart. 
Det er rimeligvis den samme Bjergart, der som en stri- 
bet finkornig Varietet optræder ved Rognmo langs Lan- 
devejen. 
3. . Ved Storstennes i Bunden af Balsfjorden en Gangmasse 
mellem de grønne Skifere, der antagentlig tilhører Lyn- 
gens Gabbrofelt. Et stort mægtigt Gabbroparti — den 
sydligste Forgrening af Lyngens Gabbrofelt — bryder i 
Nærheden heraf frem fra de grønne Skifere mellem Mar- 
'kenes og Balsfjordens Nordkjos, og bygger her et vildt 
Fjeldiandskab. Gabbrofeltet er her forøvrigt ikke nær- 
mere undersøgt. 
De massive Bjergarter 1 og 2 optræde forøvrigt som 
temmelig underordnede og ere overdækkede af mægtige Mas- 
ser af sedimentære Strata. Der synes ogsaa at være Adskil- 
ligt, der taler for at disse selv ere omdannede Skifermasser 
G. Løse Bedækninger. HEN 
Drager man fra Maalsnes opad langs Maalselven vil 
