Lyngsejdet. 
Kobbenes, 
Røberg. 
(96). 208 
Fig. 6. Fra Kvalvik over til Lyngsejdel, under Foden af Oxen (Golzevara). 
S - — 
20005, = 3 
—- D 
10008 å &n 
gm SI 
= E 
SU. 1 2 NV. 
Graaligbvid grovkornig Magnesia-Kalksten. Strøg 160. 
2. Tyndskifrig haard kvartsitisk Lerglimmerskifer — Tag- 
Stenskifer. Strøg 20%, Fald 10 å 159 NV. 
5. Lerglimmerskifer med Lag af en mildere Skifer med 
næsten sort Streg. | 
4. Alunskiferagtige Lag med sort Streg. Strøget synes 
lidt efter lidt at nærme sig 609. 
. En mild halvt chloritisk, halvt lerglimmeragtig Grund- 
masse. Stenen er uskiktet og tiltrækker Magneten. Pul- 
veriseret giver den Vand i Kolben for Blæserøret. Gaar 
over til en mere eller mindre ren Serpentin med indvoxet 
brun Diallag. 
6. En kornig Forbindelse af grønlig Diallag med hvid Felt- 
spath. Fra denne Gabbro kommer man lidt efter lidt — 
uden at kunne paavise nogen bestemt Grændse — til 
en finstribet Hornblendeskifer hist og her gjennemsat 
af smale Baand af hvid krystallinisk Feltspath. 
7. Lerglimmerskifer, der fortsætter ned over til Lyngsejdet 
med vestligt Fald. 
Strax indenfor Lyngens Kirke ved Stranden tyndskif- 
rig Lerglimmerskifer. Strøg 160*, Fald 509 V. 
Ved Kobbenes — ved Bunden af Lyngs-Kjosen — lige- 
ledes tyndskifrig Lerglimmerskifer. Strøg 1600, Fald stejlt V. 
Fra Kobbenes udover langs Stranden paa søndre Side 
af Kjosen: haard Lerglimmerskifer, Strøg 1609, Fald stejlt 
V. Bjergarten beholder i længere Strækning sin Skiferstruk- 
tur, bliver efterhaanden tættere og haardere. Man naåår nu 
frem til en flere Hundrede Favne bred Urd af løse Blokke. 
Urden strækker sig fra Søen op over Fjeldskraaningerne. 
Blokkene tilhøre Lyngenfeltets massive Bjergart, — i Rege- 
Jen en smaakornig Forbindelse af graalighvid Feltspath med 
grøn Diallag i jevn Fordeling, oftere dog ogsaa mere grovkor- 
nig og da med *rigere udviklet Diallag. Paa et Sted en 
Mængde mægtige Blokke af en smuk Blaakvarts. Strax ve- 
stenfor Røbergelv, der begrændser den nævnte Urd, optræder 
bn 
