211 (99) 
Tyndskifrig Lerglimmerskifer. Samme Strøg og Fald. 
Den uskiktede Bjergart (Gabbro). 
Forholdet ensartet hermed helt ud til Furnesdalen. 
Herfra indover til Røberg stikker Gabbroen frem ligefra Søen 
og optræder eneraadende mod Syd, saalangt man har naaet 
frem — saaledes i Fjeldmasserne, der lukke den over !/, 
Mil dybe Furnesdal. Furnesdalens Omgivelser danner et af 
de vildeste Fjeldpartier i den her omhandlede Landsdel. 
2. 
på) 
DD 
i 
b. Nordenfor Lyngsejdet. 
Det lave Forland, der fra Bunden af Sørlenangen 
gjennem Indsænkningen over Jægervandet og Troldvandet 
strækker sig ned til Storstennes ved Ulfsfjorden, er bygget 
af Lerglimmerskifer i Vexling med Lag af milde grønne Ski- 
ere samt med tildels mægtige Lag af hvid splittrig Kvarts. 
Strøget vexler mellem 160 og 200 %, Faldet mellem 50 å 70* 
V. De lave Hauge mellem Troldvandet og Jægervandet — 
de saakaldte ,Depplan* — udelukkende bygget af kvartsitisk 
Skifer.  Hosføiede Profil fra Ulfsfjorden over Bakkebyaas 
ngiver det her raadende Forho:d. 
———————EsssammmmmsvvvE ar 
i 10 
Fig. 11. E 
: = å 
| E E 
2000 2 E x 
= få 
V. 1 
P Lerglimmerskifer. Strøg 1809, Fald 509 V. 
2. Kvartsitisk Skifer. 
3. Den smaakornige Gabbro. 
Grændselinjen paå Strækningen fra Lyngskjosen hentil 
Jægervandet i Regelen nogenlunde skarp. Noget anderledes 
er Forholdet langs Iægervandets Østside og nordover. De 
lavere Aasskraaaninger ere her som oftest bedækkede og 
hvor Fjeldgrunden stikker frem er Bjergarten den alminde- 
lige Lerglimmerskifer, — Faldet altid vestligt. Først i de 
ra de lavere Aasskraaninger opstikkende Fjeldspidser lige- 
om ogsaa i Styrtningerne ned mod Fjelddalene og Fjeld- 
Skarene optræder atter den massive Bjergart. Paa den hele 
 Strækning fra Lenangsskar ud til Lenangen kan der ingen- 
unde optrækkes nogen skarp Grændse mellem Skiferen og 
14* 
