(100) 212 
Gabbroen. Tvertimod synes den massive Bjergart her mere 
end paa andre Punkter i Feltet med sine Udløbere og mere 
eller mindre isoleret fremstaaende Smaapartier at skyve sig 
frem mellem Skifergruppens Lag. 
Lenangsaas. Fig. 12. Profil fra Jægervand op over Lenangsaas. 
2000 1. Et Konglomerat, dannet af Kvarts- 
Rullesykker. 
1000 2 y 
EE 2. Sort Lerskifer med mellemliggende 
VÅGE DP haardere Partier. 
I] Skiferen her Partier af Serpentin. Fjeldgrunden er 
her i Regelen overdækket, saa det gjensidige Forhold mellem 
de her optrædende Bjergarter ikke ligefrem er at aflæse. 
Strax ovenfor Punkt 2 en fed plastisk Lermasse, hvoraf 
en liden Prøvedel, der blev henlagt paa et tørt Sted, efter 
en kort Tids Forløb hærdede til en fast vegstensagtig Masse. 
Sørlenangen. Ved Stranden udover langs Sørlenangen tyndskifrige 
Lag af dels milde dels kvartsitiske Skifere. Strøg 209, Fald. 
altid V. En mægtig Gietschervold omeirkler Mundingen af 
Vejdal. Vejdalen. I de bratte Styrtninger til Dalen er Gabbroen 
atter enerzadende. 
Nord -Le- * Fra Gaarden Hæsa — paa østre Side af Nord-Leran- 
nangel: sen — udover til Russeelv er Forholdet ganske overenstem- 
mende hermed. Lerglimmer- og kvartsitiske Skifere langs 
Stranden og i Aasskraaningerne ned mod det lave Forland, 
og Gabbro i de dybere inde i Landet og højere liggende 
Fjeldpartier. Skiferlagene stryge her i Regelen 200, Falde; 
er altid vestligt. på 
Fig. 13. 
2000 g Russeelv Skar. 
Å TI | 
Lerglimmerskifer. Strøg 20*, Fald V. 
Smaakornig Gabbro. 
Grøn haard Skifer. Strøget N—S., Fald V. 
Paa Skraaningerne over til Russeelvdalens Nordside 
byppig fremtrædende Serpentinmasser, — allerede i Frastand 
let kjendelige ved sin rustbrune forvilrede Dagflade. 
I Skaret ned mod Gamvik paatruffet Rullestene af 
rer Magnetjernsten. 
Fitre Gamvik, Paa Sydsiden af Yttre Gamvik i Skraaningerne mod 
Jå 
tlre 
Gamvik. 
Lyngsfjord, 
sseelv 
NG 
OA 
Y 
QUI W må 
| 
| 
f 
| 
