(102) 214 
gang til et mildt serpentinagtigt Mineral. I Kolben for Blæ- 
serøret afsætter denne Sten Vand. 
Ejdenæsen. Fra Lyngsejdet over Fjeldhøjden Fjdenæsen omtrent 
1100* ned til Drabeng Lerglimmerskifer med Alunskifer. 
Strøg 20*, Fald 509 V, 
Drabeng. Ved Drabeng ved Fjorden haard kvartsrig Glimmer- 
skifer, der her antagelig ligger under Lerglimmerskiferen. 
Aarø-Holmen. Aarø-Holmen — en lav Ø, der kun hæver sig faa 
Fod over Havfladen — bygget af haard Gliumerskifer med 
Granater. Strøg Ø-V., Fald svagt S. 
Kaupang. Kaupang. Lyngenfeltets massive Bjergart optræder 
her ligefra Siranden. Stenen her tildels indsprængt med 
vandklar blaalig Kvarts. 
Fastdal, Fig. ey Gjennem Fasidalen. 
I. Glimmerskifer med Kalk. 
2. Milde Lerglimmerskifere. 
20008 > å 
= je Strøg 20*, Fald V. 
5 '% 
1000 & E å * Fra det Punkt, hvor Russe- 
FastdalP FT >," > elv falder ud i Fastdalselven 
3 optræder den massive Bjerg- 
Ø. v, art, ligesom cgsaa I Urdene 
paa beg 186 Sider af Dalen GOLA Masser ere eneraa- 
deude. Den massive Bjergart er fra nu af eneraadende saa- 
vel Fastdalen op som nedigjennem den med samme i For- 
Tyttebærdal. bindelse staaende Tyttebærdal, nedover til Lyngskjosen og 
Nordre Side fremdeles indover mod Lyngsejdet indtil henimod Kobbenes. 
al FYnsskle Her afløses den massive Bjergart af krystalliniske Skifere. 
I Nærheden af Gabbroen er Skiferen amphibolitisk, længere 
ind gaar den over til Lyngsejdets Lerglimmerskifer. 
Ogsaa paa denne Side af Lyngskjosen Serpentinmas- 
ser. Saaledes tversover for Røbergelv som en Fortsættelse 
af Serpentinmassen ved Røbergelv, ligesom man ogsaa fra 
Fastdalen kan iagttage flere Serpentinpartier højt oppe i Fjeld- 
lierne i Fjeldmassen mellem Fastdalen og Lyngskjosen. Ser- 
pentinmasserne, der ved sin i Dagen brunrøde Farve skarpt 
stikker af mod den samme omgivende Bjergart, optræder å 
Lyngens massive Felt aldrig som selvstændige Bjergknauser. 
