cii2) 224 
hyppige Kvartsudsondringer. Fremdeles frem i Bjørneskar, 
hvor Bjørneskarets massive Bjergart afløses af en finstribet 
Gneis (se Detailbeskrivelsen under Bjørneskar), samt endelig 
ved Sørkjosen i Ramfjord under Foden af Kvalhoug, hvor 
den optræder som en Hornblendeskifer i Vexellejning med 
Glimmerskifer. Her har Skifergruppen en Mægtighed af hen- 
imod 1500 Fod. Naar disse Bjerglag her betegnes som 
ældste Skifergruppe, saa antages dette at fremgaa af Lej- 
ningsforholdet, idet de optræde som de dybest liggende Lag, 
adskilt fra den højere liggende Skifergruppe ved en mægtig 
meliemliggende massiv Dannelse. At disse dybere liggende 
Lag ganske mangler Indleininger af Kalksten, der danner et 
saa væsentligt og betegnende Led i den højere liggende Ski- 
fergruppe, antages fremdeles at maatte fremholdes som et 
Moment, der kunde antyde, at man her i Virkeligheden har 
en vesadle Gruppe. 
Aarøbolmen i Lyngsfjorden (se Detailbeskrivelsen) an- 
tages ligeledes at være bygget af en Glimmerskifer, der er 
teldre end den kalkstenførende Glimmerskifer. I å Tii- 
fælde maa ogsaa Fjeldgrunden paa dette Sted være at op- 
føre under den her omhandlede Gruppe. 
1. b. Norit. 
lgjennem et sammenhængende Bælte fra øvre Ende 
af Bjørneskar i VNV. Retning ud til Tromsesund og over 
nordre Ende af Tromsø optræder en ejendommeiig Feltspath- 
sten, der nærmest maa blive at opstille som en Norit. I 
tegelen dannes Bjergarten af en grovkornig Feltspaihsten, 
enten saaledes at Feltspathen er eneraadende eller ogsaa i 
kornig Forbindelse med sort Hornblende. Hornblemden op- 
træder i saa Tilfælde i Regelen som den underordnede Be- 
standdel enten som hist og her i den hvide Grundmasse 
indsprængt Korn af indtil et Par Millimeters Gjennemsnit 
eller ogsaa temmelig jevnt fordelt i Feltspathmassen som fine 
Korn eller naaleformige Krystalindivider. Men undertiden 
forekommer Hornblenden ogsaa i større samiede Partier — 
Krumper eller Zoner af den hvide Feltspath vexler dels ure- 
gelmæssigen med Hornblendepartier eller ogsaa kan der dan- 
nes sorte og hvide med hinanden vexlende Baand. Der, hvor 
Hornblenden saaledes viser en Tendens til at optræde mere 
samlet eller mere selvstændigt, er Bjergarten, der ellers i 
ø 
