231 (119) - 
Stedet, — der er i ethvert Tilfælde ingen Rimelighed for at 
de i smeltet Tilstand kunne have forgrenet sig hertil fra det 
nærliggende Noritfelt. Paa Top af Nonsfjeld — se Fig. 24 
og Beskrivelse til samme — optræder ligeledes mellem Glim- 
merskiferlagene Lag af en hvid Feltspathsten. Da Nonsfjel- 
det ligger ved Grændsen af Noritfeltet, kunde man ber maa- 
ske ledes til at sætte disse Felispathdannelser i et bestemt 
Forhold til Noriten. Da Nonsfjeldet imidlertid helt igjennem 
er bygget af Glimmerskifer som Hovedmasse og dens Top 
hæver sig indtil 1500 Fod over det nærliggende Noritfelts 
øverste Afdelinger, vil man have vanskeligt for at begribe, 
hvorledes denne Feltspathsten skulde kunne være skudt op 
her fra den smeltede Noritmasse. Feltspathstenen her kan 
man saaledes neppe heller forklare paa anden Maade end 
som en Dannelse paa den vaade Vej, og forsaavidt der skal 
være en Forbindelse mellem disse isolerede Felispathpartier 
og det store Noritfelt, vil man af de første kunne drage en 
Sandsynlighedsslutning med Hensyn til Dannelsen af det 
sidste. 
2. b. Lyngens Gabbro 
optræder som el sammenhængende Bælte i Lyngslandet i en 
Længdeudstrækning fra Lyngstuen i Nord i sydlig Ret- 
ning indover til Langdalen, — en Tværdal til Laxelvens Dal- 
føre. Der er Rimelighed for, at Gabbrofeltet naar længer ind 
mod Syd til henimod Pigtinden. Paa den sydlige Side af 
Balsfjordens Nordkjos — imellem Gaarden Markenes og Nord- 
kjosbottlen — optræder ligeledes i et vildt Fjeldlandskab an- 
tagelig gabbroagtige Masser, der dog ikke nærmere ere un- 
dersøgte. Ogsaa denne Afdeling ligger i Lyngenfeltets Læng- 
deaxe, skjønt i Dagen rimeligvis adskilt derfra ved mellem- 
liggende SXiferpartier. Uden imidlertid at tage Hensyn til 
dette isoleret liggende Gabbroparli vil Lyngenfeltets sammen- 
hængende Gabbrobælte have en Længde af mellem 6 a 7 
geogr, Mile med en i Regelen temmelig jevn Bredde af 
mellem 3|, og 1 geogr. Mil. 
Lyngens Gabbro danner et af de vildeste Fjeldpartier 
paa disse Kanter, med spidse Alpetinder, lodrette Styrtnin- 
ger og hyppige Urder. Blandt de fra samme opstikkende 
Fjeldtoppe ere nogle at sætte som de høieste inden Tromsø 
Amt. | 
Den Del af Feltet, der ligger nordenfor Lyngsejdet, 
