233 21) 
mægtigt Leje mellem Skifergrupperne 2 a. og 3 a., — eller 
om man skulde være tilbøjelig til, som ovenfor antydet, at 
henføre de mildere Ler- og Lerglimmerskifere ovenfor Kval- 
vik ved Lyngenfjorden til Skifergruppen 3 a., da idetmindste 
delvis som et Leje inden denne Skifergruppe. Skiferlagene 
paa begge Sider af Gabbroen har i Regelen en konstant 
Strøgretning, paralleit med Gabbrofeltets Længdeaxe. Strøg- 
retningen er i Gjennemsnit at sætte til 209, Faldet er altid 
vestligt, i Regelen temmelig stejlt. Hvorledes man imidlertid 
ogsaa sondrer mellem Skifergrupperne, saa vil dog i ethvert 
Tilfælde Gabbroen paa sine Steder ligge umiddelbart over 
Skifergruppen 2? a., saaledes f. Ex. ved Rypedalsfjeldet, se 
Fig. 2, ligesom ogsaa Gabbroen eller dog under samme hen- 
hørende Afændringer optræde paa en ejendommelig Maade 
paa Pollennes mellem Lag af Glimmerskifer, der ubetinget 
tilhøre Gruppen 2 a. 
Profilritsene Fig. 4, 5, 6 belyse Forholdene ved Pollen- 
nes. De her optrædende Dannelser af Diallagsten, der pa- 
rallelt med det store Gabbrofelt, som Lejer og tildels som 
smale Baand, dukke frem mellem Glimmerskiferlagene, ere 
utvivlsomt Dannelser paa den vaade Vej. Den grønne Dial- 
lag — Smaragdit — der her (se Fig. 5) er indblaudet med 
kulsur Kalk, saa den pulveriserede Sten bruser for Syre: 
optræder nemlig her i saadan Vexellejning med krystallinisk 
Kalksten, at begge maa være dannede paa samme Vej. 
Grændselinjen mellem Gabbroen og den samme under- 
lejede Skifer er forøvrigt ikke forfulgt paa Strækningen mel- 
lem Langdalen og Lyngsejdet. Her er altsaa et Strøg, hvor 
nøjagtigere Undersøgelser vilde være særdeles ønskelige. — 
Fra Lyngsejdet ud over til Fastdalen er Grændselinjen til- 
dels fulgt. Her er det haarde og kvartsrige Ler- og Ler- 
glimmerskifere, - der med sine temmelig stejit staaende mod 
Vest heldende Lag skyder ind under Gabbroen. En skarp 
Grændselinje er her dog i Regelen vel neppe at paavise. 
Skiferen og den massive Bjergart synes ved Grændsen paa 
en vis Maade at gaa over i hinanden, saa man her ikke altid 
har saa ganske let for at afgjøre, hvorvidt man befinder sig 
inden den skifrige eller inden den massive Bjergarts Om- 
raade. Mellem Kaupang — strax udenfor Fastdalen og Ytre- 
Gamvik — stiger Gabbromasserne rimeligvis op lige fra Stran- 
den. Underliggende Skiferlag ere ber nepne at paavise. Ån- 
