(122) 234 
derledes er Forholdet fra Yttre-Gamvik udover mod Lyngs- 
tuen. Her optræder atter dels som Underliggende, men dels 
ogsaa i Vexling med de gabbroagtige og amphibolitiske Mas- 
ser grønne chloritiske samt tyndskifrige kvartsitiske Skifere. 
Her i Sammenstødet mellem den massive og lagede Bjerg- 
art er den grønne augitiske Bestanddel afløst af Hornblende; 
Bjergarten er snart en jevn grovkornig Forbindelse af hvid 
krystallinisk Feltspath og Hornblende, snart en halvt kon- 
- glomeratagtig Dannelse af store Hornblendeklumper i en hvid- 
lig Feltspath oftere i Vexling med milde chloritiske vandhol- 
dige Skifere. Disse indlejede Skiferpartier — tildels af ringe. 
Tykkelse — med Fald og Strøgreining ganske i Overenstem- 
melse med det, der er det raadende i Skifergruppen paa 
begge Sider af Gabbrofeltet, er det visselig forbundet med 
sine Vanskeligheder at faa indordnet under Forestillingen om. 
den her optrædende massive Bjergarts eruptive Oprindelse. 
Paa den vestre Side til Sørfjord og Ulfsfjord overlejes 
Gabbroen af Ler-, Lerglimmer- samt kvartsitiske Skifere eller 
Led af den nedenfor nævnte Gruppe 3 åa. Paa en lang Stræk- 
ning — nemlig fra Indre-Holmebugt til ud imod Jægervan- 
det — er Grændselinjen skarp betegnet maaske mere gjen- 
nem Landskabets ydre Omrids end gjennem Stenarternes 
petrografiske Fjendommeligheder.  Gabbroen hæver sig her 
i Fjeldmassens stejle Styrtninger af flere Tusinde Fods Højde 
op fra det af Skifer byggede lavt liggende Forland. Strax 
søndenfor Indre-Holmebugt op paa Rismaalfjeldets Top — 
mellem samme og Store Anderstind (se Fig. 7)— optræder 
atter mellem Skifergruppens Lag — i Nærheden af Kontak- 
ten med den jevnt smaakornige Gabbro — den grovkornige 
Smaragdit som eneraadende Bestanddel i en Sten, der vex- 
ler med Skiferlag. Elier rettere, nogle faa Lag af Skifer- 
straterne stikke her frem med uforandret Strøg og Faldret- 
ning mellem den massive Bjergart. Det er en aabenbar Sag, 
at Forholdet her ikkeskan være det, at den massive Bjergart un- 
der dens Frembryden som en smeltet glødende Masse har 
ført med sig Brudstykker af den gjennembrudte Skifer. Sa- 
gen er den, at man oftest i Sammenstødet mellem massive 
Bjergarter og Skiferdannelser vil finde lignende Skiferpartier 
dukkende frem inden den massive Bjergart og — hvad der vel 
er at bemærke — med en Strøg- og Faldretning, der i Re- 
gelen vil svare til det, der er åt aflæse i Skifergruppens 
ø 
