235 (123) 
nærliggende Lag. Vare disse Skiferpartier Brudstykker, som 
den smeltede Masse havde ført med sig, da vilde Strøg og 
 Fald i Regelen afvige fra det, der er raadende i det nærlig- 
. gende Skiferfelt. Det vilde alene være en ren Tilfældighed, om 
| det ganske stem.uede hermed. 
| Fra Jægervandet ud mod Lyngstuen er der ingen 
skarp Grændselinje at følge. I Aasskraaningerne mod Vest, 
hvor Fjeldgrunden som oftest er overdækket, stikker Skifer- 
gruppens Lag frem til en temmelig betydelig Højde. I de 
bagenfor liggende Fjeldtoppe ligesom i Styrtningerne ned mod 
' Fjeldskarene er Gabbroen eneraadende. 
Mærkeligt er det, at Kalksten intetsteds optræder i 
Skiferen paa vestre Side af Gabbrofeltet — imellem dette 
paa den ene Side og Sørfjord og Ulfsfjord paa den anden. 
Det Spørgsmaal kunde maaske rejses, om denne fuldkomne 
Mangel paa Kalksten i den Del af Skiferfeltet, der støder 
nærmest til Gabbroen, staar i noget bestemt Forhold til 
Gabbroens Optræden. 
Serpentinmasser optræde hyppigen i Gabbrofeltet dels 
paa Grændsen mod Skiferfeltet dels ogsaa dybere ind inder 
den massive Bjergarts Grændser. Serpentinen forekommer 
her aldrig som Kupper eller som selvstændige Rygge, men 
danner aliid pladeformige Masser, — allerede i lang Frastand 
let kjendelige ved sin brune forvitrede Dagflade. Navnlig 
maa fremhæves Serpentinmassen ved Røberg, der som et 
langt Baand stikker frem inden Gabbroen i Retning fra Syd 
mod Nord fra Foden af Fjeldet hen over hele Lavlandet ligetil 
Søen og dukker igjen frem paa den anden Side af Fjorden 
i enkelte spredte Partier. I Serpentinen her klumpformige 
Partier af Diallagsten, dels den grønne Smaragdit dels den 
brune Varietet, den sidste med tommestore Krystalflader. 
Af Erise, der optræde inden Gabbrofeltet, kan mærkes 
Magnetjern, der ved Lyngstuen er at paavise som en hyppig 
Bestanddel af Bjergarten, ligesom der ogsaa er Rimelighed 
for, at den der vil være at træffe i større samlede Masser. 
Rutlestene af ren Magnetjernsten ere saaledes fundne i Rus- 
seelvskar. 
Med Hensyn til Spørgsmaalet om disse Gabbromassers 
oprindelige Dannelse, saa vilde det for den, der alene havde 
Anledning til at iagttage Bjergmassen i dens Forhold til 
Skiferfeltet paa Vestsiden, vel synes at være Adskilligt, der 
