237 (125) 
Vej og som ifølge sin Natur maaske ogsaa kunde give An- 
tydninger om Dannelsen af Gabbrofeltet i sin Helhed. For- 
øvrigt er vel Tiden endnu neppe kommen til den endelige 
Løsning af saadanne Spørgsmaal. Hvad her er anført er — 
fra et nærmest rent geologisk Udgangspunkt — blot løselig 
fremsatte Antydninger, der ingenlunde gjøre Fordring paa 
at stille Sagen klart frem. Der er vel ogsaa mere end Rime- 
lighed for at Spørgsmaalets endelige Løsning alene vil kunne 
naaes ved at tage iilbørligt Hensyn til de Bjergarten konsti- 
- tuerende Mineraliers fysiske og kemiske Egenskaber, hvoraf 
Slutninger maa kunne drages, hvorvidt de enkelte Bestand- 
dele have været underkastede Glødning og Smeitning eller 
ikke. Og paa disse Forhold er det jo at Opmærksomheden i 
sidste Tid navnlig er bleven rettet. Det bør imidlertid 
her ikke lades ubemærket, at saavel Gabbroen som No- 
riten i det her omhandlede Strøg oftere indeholder fri 
Kvarts, — et Forhold, der maaske vil fremtræde hyppigere 
end Haandstykkerne ved første Øjekast synes at angive. 
Den frie Kvarts maa her rimeligvis være en samtidig Dan- 
nelse med Bjergarternes øvrige Mineralier og i saa Tilfælde 
vilde der vel være liden Sandsynlighed for at fri Kvarts 
skulde kunne udsondres af en smeltet Norit eller Gabbro- 
masse, der paa det Nærmeste er af en normal-augitisk Sam- 
mensætning. Dette Forhold taler saaledes neppe til Gunst 
for disse Bjergmassers eruptive Dannelse. 
Ja, Ler-,chloritiske-, Lerglimmerskifere samt kvartsitiske Skifere. 
Denne Skifergruppe danner et smalt Bælte paa begge 
Sider af Lyngens Gabbrofelt. Paa Østsiden til Lyngenfjord 
opiræder den fra Kvalvik udover Lyngseidet henover Ejde- 
næser til Fastdalen og fremdeles fra Yttre-Gamvik udover 
ill Lyngstuen, paa Vestsiden i et sammenhængende Bælte fra 
Laxelvdalen udimod Russeelv strax søndenfor Lyngsiuen*). 
Paa Vestsiden af Sørfjorden dukker den fremdeles op mel- 
lem Fjorden og henimod Nakvandet og bygger her mægtige 
Fjeldmasser. Over Fjeldmassen mellem Laxvandet og Lax- 
dalselven, der antagenilig er dannet af herunder hørende 
Lag, staar den her omhbandlede Gruppe i Forbindelse med 
Balsfjordens grønne Skife:e, med hvilke den sandsynligvis 
danner et ogsaa i geologisk Henseende sammenhængende Hele. 
Hvad der bestemmer denne Gruppes geologiske Piads 
er da først den Omstændighed, at dens Lag ere overlejede 
den karakteristiske Glimmerskifer, hvilket da navnlig frem- 
gaar ved at tage Hensyn til Lagstillingen paa Gabbrofeltets 
Hængende og Liggende. Da Strøg og Faldreiningen paa 
*) Paa Karlet er dog — som allerede nævnt i Noten under 2 åa. — de 
her nævnle Skiferled paa Østsiden til Lyngenfjord lagt ind under 
Skifergruppe 2 a 1. Detailundersøgelserne ere nemlig her for lidet 
fuldstændige til at jeg — selv paa deile foreløbige Standpunkt — 
skulde driste mig ttl at udlale mig med nogen Sikkerhed med Hen- 
syn til delte Spørgsmaal, 
