(126) 238 
begge Sider af Gabbrofeltet er ens — Foldninger forekommer ikke 
— er det aabenbart, at man ved at følge Profilet fra 0. 
mod V. i den her omhandlede Gruppe maa naa frem til 
altid yngre og yngre Lag. At disse Skiferdannelser fremde- 
les maa være at sætte som et selvstændigt Formationsled an- 
tages at fremgaa deraf, at de i denne Gruppe indlejede Kalk- 
stensdannelser tildels væsentlig adskiller sig fra Glimmerski- 
ferfeltets grovkornig krystalliniske graalighvide Kalkstene. 
De i denne Gruppe optrædende Kalkstene ere tildels mere 
finkornige, dels af en blaaligso:t eller sort Farve, dels hvide. 
— de sidste oftere med en stærk Magnesiagehalt. Disse 
sidstnævnte Kalkstensdannelser optræde navnlig paa Vest- 
siden af Sørfjorden, saaledes paa Nakvandsfjeld (se Fig. 16). Her- 
til kommer endvidere, at der paa enkelte Steder inden denne 
Gruppe forekommer konglomeratagltige Damnelser (se Fig. 
12) — Dannelser, der aldrig ere at paavise inden det egent- 
lige Glimmerskiferfelt. Paa den anden Side maa dog ikke 
lades ubemærket, at Strøgretningen her i Regelen stemmer 
med det, det er raadende i Gruppen 2 a. 
At Kalkstenslejer ikke ere at paavise i denne Gruppe 
i Grændsestrøget mod Gabbroen, er et Forhold, der ovenfor 
er fremhævet. 
Lagene i denne Gruppe dannes af Lerskifere, mere 
eller mindre haarde kvartsrige Lerglimmerskifer, tyndskifrige 
Kvartsskifere samt milde grønlige chloritiske Skifere. Paa 
Østsiden af Gabbrofeltet — saaledes over Kvalvik og henover 
Ejdenæsen — hyppig alunskiferagtige Lag. 
Ved Nakvandet, hvor denne Gruppes Skiferlag afløses 
af den karakteristiske Glimmerskifer, er det gjensidige For- 
hold mellem begge Led intetsteds klait at aflæse. 
3 b. Kvaløens Granit og Gneis-Granit, 
Denne Bjergart er nærmere omhandlet i Indberetningen 
fra 1865. Her skal alene tilføjes, at ifølge et Profil, der er 
opgaaet fra Bremsnes paa Nordenden af Ringvatsø — udenfor 
det i Aar opgaaede Strøg — indover til Havnelven i Grundfjord 
henover den mellem Grundfjord og Daavfjord fremspringende 
Halvø, er hele denne Halvø bygget af granitiske og gneisgra- 
nitiske Masser, identiske med Kvaløens Granit. Ved Ned- 
gangen til Havnelvdalen afløses Graniten af kvartsrig Lerglim- 
merskifer, der under, en Strøgretning af 20 falder under en 
Heldningsvinkel af 30% NV. ind under Graniten. Lerglim- 
merskiferen her antages at tilhøre Gruppen 3a. og fortsætter 
fra Grundfjord over til Langesund. Mod Langesund optræder 
saaledes inden samme Konglomeratdannelser ligesom ogsaa 
Vegstene. Mellem Graniten og Skiferen ved Havnelven stikker 
paa sine Sieder frem grønstenagtige Masser. I Skiferlagene 
i Nærheden af Graniten — sirax under de nysnævnte Grøn- 
stenspartier -— indtil 3 Alen mægtige Lejer af en sjelden fin- 
kornig og ren Svovlkis. 
ø 
