II. HESSELMAN. GRODDKNOPPFJÄLLS UTBILDNING TILL FLORALA BLAD. I :; 



delen af stammen. Hos lökskott är ju ock ett collateralt, accessoriskt upp- 

 trädande vanligt. Orsaken till bulbillernas uppträdande på den aériska delen 

 af skottet torde ock vara en rent biologisk, nämligen den större lätthet i af- 

 seende på spridning, som blir en följd af ett dylikt uppträdande. 



Att i detta fall antaga, att de beskrifna bildningsafvikelserna skulle kunna 

 gifva bättre bevis för afgörandet af groddknopparnes natur än en undersökning 

 af dessa själfva, anser jag vara alldeles oriktigt. Det är också icke sä sällan, 

 som de äldre teratologernas betraktelsesätt, då de i en missbildning nästan 

 alltid sågo ett indicium på ett visst organs morfologiska värde, kommit i en 

 skarp motsats till de slutsatser, som af undersökningen af organens ontogene- 

 tiska utveckling eller af deras öfriga förhållanden kunna dragas. Denna mot- 

 sats har också medverkat till att flere forskare hysa en annan mening än dessa 

 teratologer om missbildningars orsaker. 



Den af Schimper och A. Braun utbildade morfologien, hvars grundtanke 

 af Hanstein uttryckts i följande ord: »Das Bild des ganzen Organismus, welches 

 erst in der Zukunft fertig gestellt wird, wirkt schon vor und bei Anlage der 

 Theile in der Gegenwart virtuell als Bewegungsursache, gleichwie der Riss, nach 

 welchem der Bauarbeiter seine Werkstätte einsetzt» ') har, såsom bekant, på 

 grund af utvecklingshistoriska och fysiologiska undersökningar erhållit många 

 motståndare. Såsom företrädande en motsatt uppfattning kan J.äachs anföras. 

 Då den förmäla morfologien anser, att de abstrakta formerna äro primärt exi- 

 sterande och att den materiella substansen dervid är mer en bisak och af tem- 

 ligen passiv natur, så vill deremot J. Sachs söka orsaken till de abstrakta for- 

 merna (hoc est organen) i den materiella substansen. Såsom en följd af en 

 annan uppfattning i morfologien hyser han ock en annan åsigt om orsaken till 

 missbildningarne. På grund af några försök att framkalla abnorma växtformer, 

 yttrar Sachs -') följande, som väl kan vara ett uttryck för hans åsigter om 

 bildningsatvikelser i allmänhet: »Wir werden daher behaupten, dass derartige 

 Monstrositäten durch materielle Veränderungen erzeugt sind, dass auch hier die 

 veränderten Gestalten nur ein Ausdruck der veränderten materiellen Beschaffen- 

 heit sind.» Samma åsigt hyllar en annan af vår tids mest utmärkte botanister, 

 nämligen K. Göbel 3) i München. Teratologernas gamla vana att af bildnings- 

 afvikelser draga allehanda vidtgående slutsatser angående organens morfologiska 

 värde, fördömer han strängt, kallande ett sådant förfaringssätt »eine irrthümliche 

 Missbildu ngslogik » . 



Hvad de i denna uppsats beskrifna missbildningarne beträffar, synes det 

 mig naturligast att ansluta sig till Sachs' åskådningssätt och sålunda anse, att 

 orsaken till dessa bildningsafvikelsers uppträdande är att söka i ' materiella för- 

 ändringar. Vi fa sålunda tänka oss, att i dessa groddknoppar införts eller 

 bildats blom-plasma, som verkat så, att en del af groddknopparnes fjäll utvecklat 



') J. Hanstein. Ueber den Zweckbegrifl' in der organischen Natur. Bonn 1880. 



^) J. Sachs. Stoff und Form der Pflanzenorgane. Arbeiten des bot. Inst, zu Würzburg. 

 1880. Pag. 484. 



') K. Göbel i Schenk's Handbuch der Botanik. Band. III. Hälfte I. Pag. 114— 125. 

 Breslau 1884. 



