14 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. NIO I A. 



sig till florala blad. Att utbildandet af dessa metamorfoserade fjäll verkligen 

 innebär en materiell förändring visar försvinnandet af stärkelse och utbildandet 

 af färgämne, bildning af pollen etc. Om missbildningarnes orsak antages vara 

 en rent fysiologisk, blir det lätt att förstå, hvarför groddknopparne just i 

 den florala regionen blifvit starkast ombildade. Der böra nämligen framför 

 allt de blombildande ämnena vara samlade. Blombildning är ej heller så främ- 

 mande för groddknopparne, som man kunde vara frestad att tro. De utveckla 

 sig ju när de komma under gynnsamma förhållanden förr eller senare till blom- 

 mande individ. Riktigast torde därför vara att beteckna bildningsafvikelsen 

 såsom en för tidig utveckling af blomblad. ') 



Yttre förhållanden, såsom näring, ljus, etc. inverka helt naturligt på bild- 

 ningen af plasma-arterna. Sålunda anser Frank, att orsaken till de flesta miss- 

 bildningar är att söka i för mycken föda. Detta är ofta orsaken till genom- 

 vuxna blommor och inflorescenser eller till abnormt stark utveckling af de 

 vegetativa organen. Samma orsaker kunna här ej gerna hafva verkat, ty meta- 

 morfosen består i detta fall i en stegrad utveckling af de fruktifikativa organen. 

 Den lokal på hvilken ifrågavarande Liliuin Im^zferuin-exemplav vuxit, visade ej 

 några påfallande egenheter. Något öfverflöd på solljus eller torka, tvenne fak- 

 torer, hvilka i förening gynna de fruktifikativa organens utveckling, kunde ej 

 sägas förekomma. ^) Detta hindrar naturligtvis ej, att det ändock kunde finnas 

 vissa egendomligheter hos lokalen, som först genom en noggrann undersökning 

 läte sig påvisas, och hvilka kunde hafva varit orsaken till dessa bildnings- 

 afvikelser. Iakttagelser under flera är öfver dessa L. å/i/åz ferum-exemplars för- 

 hållande på denna lokal, och utvecklingen af några af dessa, som omplanterats 

 på en annan, skulle ju möjligen kunna afgöra lokalens större eller mindre be- 

 tydelse. Några sådana observationer hafva ännu ej hunnit anställas, men föl- 

 jande må dock nämnas. Bildningsafvikelserna uppträdde äfven det följande 

 året. Antalet af missbildade groddknoppar, (som då insamlades af fil. kand. 

 B. Hesselman), var dock vida mindre än under den första sommaren, och ej heller 

 voro groddknopparna så starkt metamorfoserade som dä. Någta jordlökar in- 

 samlades äfven och utplanterades pä hösten i Bergianska trädgårdeji. En enda 

 af dessa har under den förflutna sommaren utvecklat ett blommande skott med 

 bulbiller; dessa voro fullt normala. 



•) Enl. F. Areschoug (1. c.) utveckla sig groddknopparne af Liliiun ligrinuin Ker-Gawl 

 på tredje året till örtblad- och knoppbärande skott. I lökarne till dessa skott finnas tör- 

 5'ngringslökar, som följande året utveckla blommande skott. Om förhållandet är detsamma hos 

 Lilium bitlbiferum L., hvilket ej angifves, har utbildningen at dessa florala blad i groddknopparne 

 i och med bildningsafvikelsen framskyndats en skottgeneration i förtid. 



-) MöBius, M. Beiträge zur Lehre von der Fortpflanzung der Gewächse. Jena 1897. 

 Kap. III. Pag. 90 — 13t framhåller, att starkare belysnine, torka och bristande näring gynna blom- 

 bildningen, men däremot skugga, fuktighet och rikligare näring hämma densamma. 



