Tafl. 17. 
Bild. 10. 
b: 
b1: 
» 17. 
le 
On: 
DES: 
b 
b1: 
» 19. 
b 
bi; 
» 20. 
» ar, 
V. B. WITTROCK. MEDDELANDEN OM GRANEN. 55 
Skäne, Vittsjö socken, Prästgärden (nr. 7); 27 december 1909. 
L. J. Wahlstedt. 
Var. acuminata Beck f. angusta nov.; apice fere omnium squamarum 
strobilacearum I recurvato. 
squama non recurvata. 
» apice recurvato. 
Kotteläingd 62 mm. Kottefjäll 162. Kotte afbildad i färg ä 
tafl. 9, fig. 2a & 2. 
Västergötland, Korsberga socken, Hökensäs (nr. 57); mars 1904. 
K. A. Stalin. 
Var. fennica Reg. versus europeam Tepl.;, squamis strobilorum 
apice + recurvato. 
squama non recurvata. 
» apice recurvato. 
Kottelängd 70 mm. Kottetjäll 147. 
Västergötland, Korsberga socken, Hökensäs (nr. 52); mars 1904. 
K. A. Stalin. 
Var. fennica Reg. versus enropeam Tepl., squamis strobilaceis 
apice recurvato. 
: squama a pagina superiore visa. 
» » » inferiore » 
Uppland, Bondkyrka socken, Ultuna; 1895. Hampus von Post. 
Kotten tillhör Uppsala universitets botaniska museum. 
Var. europea Tepl. versus cuneatam nov., squamis strobilaceis apice 
recurvato. 
: squama a pagina superiore visa. 
» » » inferiore » 
Kottelängd 117 mm. 
Livland, Sagnitz. Grefve Fr. Berg senior. 
Var. /ransversa nov., squamis strobilaceis apice valde recurvato. 
Kotte, med frö, afbildad i färg å taflan 9, fig. 4 a & b. 
Uppland, Bondkyrka socken, Ultuna; 189 . Hampus von Post. 
Kotten tillhör Uppsala universitets botaniska museum. 
De kottetyper, som ätergifvits i bilderna 2—4 å taflan 9 och i 
bilderna 16—-20 på denna tafla likna hvarandra däruti, att fjällens 
öfre del är mer eller mindre böjd bakåt. I den botaniska littera- 
turen benämnas de allmänt Kräppelzapfen; en benämning som är 
vilseledande, då de i regeln alls ej hafva krymplingsegenskaper 
utan äro lika kraftiga och alstra frön som vanliga kottar. På 
svenska synas de mig lämpligen kunna benämnas krokfjälls- 
kottar. Förutom i flera aflägsnare europeiska länder äro krok- 
fjällskottar funna i sydöstra Norge på Jarlsberg vid Tönsberg; 
se N. WILLE »Über sogenannte Krüppelzapfen bei Picea excelsa» 
mit Tafel. (Nyt Magazin for Naturvidenskaberne. Christiania 1907.) 
Var. europea Tepl. f. scalena nov.; strobilis maturis viridi-cinereis 
