28 ACTA HORTI BERGIAN1. BAND 2. NIO I. 



Pollenmagasinet hos nedersta kronbladet är icke slutet utan halföppet eller 

 öppet (såsom hos V. arve?isis); se bild. 74 och "]"]%, tan. VI. 



De encelliga hår, som bilda tofsen vid basen af skifvan hos de mellersta 

 kronbladen, hafva en form, som står midt emellan den hos V. tricolor och V. 

 arvensis. De äro nämligen klubblikt cylindriska; se bild. 75, tafl. VI (förstor. x \ a \ 



Pollenkornen äro mycket sällan tresidiga, mestadels fyrsidiga, sällan fem- 

 sidiga. De synas vara något mindre än hos V. arvensis och V. tricolor. Si- 

 dans längd hos fyrsidiga pollenceller är 55 — 60 fi. 



Hos V. alpestris (DC.) * zermattensis Wittr. utföra blomskaftet och kron- 

 bladen nyktitropiska nutationsrörelser af samma slag som hos V. tricolor (se 

 ofvan sid. 9 och 15). 



Beträffande pollinationen genom insekter har jag blott två iakttagelser — 

 gjorda i Bergianska trädgården — att meddela. I början af Juli besöktes 

 blommorna hos V. alpestris (DC.) :;: zermattensis Wittr. af Bombus subterraneus 

 L. och i början af Augusti af B. lapidarias L. Båda sögo i upprat ställning 1 ). 



4. Viola lutea Sm. ß grandiflora (L.); Vill. 



Blommans morfologiska beskaffenhet är i allt väsentligt densamma som hos 

 V. tricolor. Det enda, som tillkommer hos V. lutea fl grandiflora är två små 

 tofsar af encelliga, nästan cylindriska hår på det udda kronbladet, en på hvar- 

 dera sidan af kronbladets rännformiga del, strax framom pollenmagasinet; se 

 bild. 112, tafl. IX. Dessa tofsar, som finnas kraftigare utvecklade hos V. cal- 

 carata L. och V. cornuta L., göra otvifvelaktigt den nytta, att de förhindra 

 insekterna att införa sugorganet i sporren på oriktig väg på sidan om pollen- 

 magasinet. 



Af pollencellerna äro flertalet fyrsidigt, mindretalet femsidigt. Några få, 

 stora, sexsidiga pollenceller äro äfven iakttagna; deremot inga tresidiga. 



Märkesläppen är starkt utvecklad, men i öfrigt af samma beskaffenhet 

 som hos V. tricolor. 



Om V. lutea Sm. föreligga, såvidt mig är bekant, hittills inga underrät- 

 telser beträffande insektpollinationen. Mina iakttagelser, som äro utförda i Ber- 

 gianska trädgården, äro följande. 



Den 18 — 22 Juni 1895 aflades blombesök vid middagstid för honungs- 

 sugning af fjärilarne Vanessa urticce (L.), Pieris brassicce (L).; Melitcea spec. 

 och Argynnis latonia (L.), samt humlan Bombus lapidarius L. Pieris brassicce 

 och Bombus lapidarius sögo i upprat ställning, Vanessa urticce och Argynnis 

 latonia åter i omvänd. Argynnis latonia och Pieris brassicce kommo vid ett 

 par af sina besök omedelbart från dylika hos Viola cornuta L., Boinbus lapi- 

 darius en gång från V. (x) suecana Wittr. Från ett besök hos V. lutea var. 



1 ) Om insektbesök i Schweiz' alper hos »Viola tricolor L. var. alpestris* (som är mycket 

 närstående till eller måhända rent af identisk med V. alpestris DC. *zermatlensis Wittr.) lem- 

 nar Herm. Müller i »Alpenblumen», sid. 156 och 157, rikhaltiga meddelanden. 



