30 ACTA HORTI BERGIANL BAND 2. NiO I. 



Såsom pollenätande uppträdde temligen sällan flugor tillhörande slägtena 

 SccBva och Syrphus. 



För att se, huru insektverlden tedde sig tidigt på morgonen, gjorde jag den 

 23 Juni ett besök i Viola-afdelningen kl. 4 på morgonen (dagen soligj. Den 

 enda insekt, som der visade sig vid denna tidiga timma var en Syrphus, som 

 tillegnade sig pollen i en V. latisepala-blommz. 



Någon honung-stjälande insekt har jag ej vid något tillfälle iakttagit. En 

 undersökning som jag den 18 Juni företog af 50 blommor i afseende på före- 

 komsten af inbrottshål på sporren, gaf till resultat, att hos blott en enda ett 

 dylikt hål förekom. 



Under senare hälften af Juli och i början af Augusti gjordes iakttagelser 

 vid fyra tillfällen. Af sugande fjärilar observerades Argynnis latonia 1 ) (om- 

 vänd), Pieris napi (upprat), P. rapce (upprat) och Vanessa io (omvänd). Af 

 steklar iakttogos Bombus terrestris (upprat) samt ett individ af Apis mellifica. 

 Detta var påtagligen ej så litet förbrylladt af blommans konstiga byggnad. Det intog 

 vid sitt besök i blomman försöksvis (och förgäfves) flera ställningar, äfven den 

 omvända, tills det slutligen lyckades nå sitt mål i den uppräta ställningen. 



På samma sätt som om V. tricolor (se sid. 22) gäller det äfven om V. 

 latisepala [liksom också om V. cortiuta], att den är mindre lockande för en del 

 insekter — särskildt honungsbin — än vissa andra växter med enklare byggda 

 blommor. Omedelbart intill Viola-afdelningen gränsar i Bergianska trädgården 

 Umbellifer-landet. Samtidigt med att i Viola-afdelningen knappast kunde ses 

 ett enda honungsbi, mottogo i Umbellifer-landet Heraclcum- och Eryngi n m -arter 

 m. fl. talrika besök af stora mängder af flitigt sugande bin. 



6. Viola munbyana Boiss. & Reut. 



Äfven denna art står V. tricolor rätt nära i afseende på blommans 

 nad. Såsom en afvikelse må antecknas, att hårtofsar här finnas vid ingången 

 till sporre-kronbladets rännformiga del; se bild. 174, tafl. XI. Till samverkan 

 med dessa (för att stänga sidoingångarne till sporren) är hårbeklädnaden på 

 stifthufvudets främre nedre del — på hvad man liknelsevis skulla kunna kalla 

 underkäkarne — synnerligen stark och yfvig; se bild. 175 och 177, tafl. XI. 

 Märkesöppningen är ovanligt liten, men märkesläppen rätt stor; se de sist 

 citerade bilderna. Pollenkornen, som äro dels femsidiga (flertalet), dels fyr- 

 sidiga, hafva en relativt betydlig storlek. De fyrsidiga pollenkornens sidor 

 äro 90 — 95 /t långa, och pollenkornens tjocklek uppgår till 75 ,«. 



Om förmedlingen af korsbefruktningen är hittills intet kändt, och hvad jag 

 härom har att meddela är rätt obetydligt. Den 23 Aug. 1895 såg jag dag- 

 fjärilen Argynnis latonia (L.) aflägga honungs-besök i omvänd ställning, och den 

 5 Oktober på middagen »nattfjärilen» Plusia gamma (L.) suga i upprat ställning. 



') Argynnis /atoow-exemplaren besökte omvexlande V. declinata Wettst., V. cornuta L. och 

 V. WiUiamsii Wittr. 



