V. B. WITTROCK. VIOLA-STUDIER. I. 31 



Denna art är, trots sin afrikanska härkomst, i hög grad härdig. Blom- 

 ningen fortgår regelbundet långt fram i November och sistlidne år stod den 

 ännu den 1 1 December i full blomstring. Blommorna voro blott något mindre 

 än vanligt, i öfrigt normala. 



7. Viola calcarata L. 



Hos denna präktiga alpina art synes V. trico/or-typen hafva nått sin högsta 

 utveckling, hvad beträffar blomman. Dess krona är stor och elegant färgad; 

 se bild. 97, taft VII och bild. 99, tafl. VIII. Sporren är mycket lång. Håren, 

 som begränsa pollenmagasinet, äro försedda med större och ännu flera sidout- 

 skott än hos V. tricolor; jfr. bild. 100, tafl. VIII med bild. 7, tafl. I. Sido- 

 tofsarne vid ingången till sporre-kronbladets rännformiga del äro starkare än 

 hos någon annan art; se bild. 99. En af de hårceller, som bilda dessa tofsar, 

 är återgifven uti fig. 10 1 i 150 gångers förstoring. Hår af samma form, men 

 af gul färg, finnas äfven på främre delen af honungsfläckens orangegula parti; 

 se bild. 99, tafl. VIII. Pollenkornen äro dels fyrsidiga, dels femsidiga. Pistil- 

 lens stift är äfven på halsdelen ej sällan försedt med encelliga hår af samma 

 slag som de på stifthufvudet; se bild. 103, tafl. VIII. Stiftets ledgång är 

 större och mera böjd än hos någon annan art; se bild. 98, tafl. VII och 103 

 tafl. VIII. 



Om pollinationen lemnar Herm. Müller uti »Alpenblumen» sid. 154 — -156 

 intressanta underrättelser, af hvilka framgår, att V. calcarata-\>\om.m , a.x\ — såsom 

 man af dess byggnad har rätt att vänta — är en fullständig fjärilblomma ] ). 



8. Viola cornuta L. 



Blomman afviker i sitt allmänna yttre utseende ej litet från den normala 

 Melamum-typen. De fyra of re kronbladen äro ovanligt smala; de täcka aldrig 

 hvarandra ens i någon mån med kanterna. De mellersta kronbladen äro ej 

 riktade snedt uppåt, utan i stället utåt och något nedåt; se bild. 93 och 95, 

 tafl. VII. Häruti eger V. cornuta-h\omma.n en karaktär, som är alldeles främ- 

 mande för underslägtet Melanium DC. i öfrigt, men som deremot återfinnes hos 

 underslägtet Nomimium Ging. Honungstecknet är, såväl hvad beträffar honungs- 



J ) Herm. Müller's mening, att hårtofsarne på de mellersta kronbladen hos V. calcaraia 

 L. blott skulle vara en »nutzlos gewordenes Erbtheil» från den tid, då dess blommor ännu stodo 

 på humleblom-stadiet, kan jag ej biträda. Dessa hårtofsar bilda nämligen ett synnerligen ända. 

 målsenligt skyddstak mot regn för såväl märke och anther-kägla, som isynnerhet för det i pollen- 

 magasinet nedfallna frömjölet. 



