80 ACTA HORTI BERG1ANI- BAND 2. NIO I. 



denna den af förgrenade honungsstreck prydda f. ornatissima. Såsom sidout- 

 greningar från f. roseola synas mig de psammofila underarterna *ammotropha 

 och *coniophila böra uppfattas. Af dessa har den förra — uti f. ornata — 

 knappast nämnvärdt höjt sig öfver f. roseola, under det att den senare, genom 

 kraftigare kronbladfärg och förgrenade honungsstreck, ställer sig ett trappsteg 

 högre upp på utvecklingens skala. 



II. Viola arvensis 



Murr. 



Prodr. Designat. Stirp. Gotting. 1770. Pag. ~ji. 



V. annua, raro biennis; floribus parvis, plerumque albidis; sepalis 

 longioribus quam petalis vel iis fere aequilongis; horreolo pollinis aperto; 

 granulis pollinis plerisque pentagonis, ceteris tetragonis (nullis tri- 

 gonis); labello stigmatis parvo; orificio stigmatis deorsum-subretrosurn 

 vergente. 



Hab. in Scandinavia fere tota vulgaris'), plerumque in locis cultis, raro in clivis, 

 rarissime in campis arenosis. 



V. arvensis är oftast en enårig sommarväxt; ej sällan förekommer den 

 som enårig vinterväxt; blott mycket sällan är den tvåårig. 



Blommorna äro enligt regeln små, hos vissa underarter till och med myc- 

 ket små. Foderbladen äro långa, ungefär lika långa som eller längre än kron- 

 bladen. Nämnvärdt kortare äro de blott hos underarten *curtisepala (se tafl. 

 XII, bild. 196 b och 200 b). Kronbladen äro vanligen nästan ofärgade. Starkt 

 färgade kronblad förekomma dock hos *sublilacina var. atropurpurascens (bild. 

 216, tafl. XIII) och understundom hos *curtisepala (bild. 201, tafl. XII). Cel- 

 lerna, som bilda de mellersta kronbladens hårtofs äro nästan cylindriska; se 

 bild. 54, tafl. V, förstor. J f°. Sporren är mycket kort, till och med kortare 

 än foderbladens bakåt riktade bihang; stundom dock något längre än dessa. 



Pollen magasinet är öppet framtill (hos *curtisepala är det understundom blott 

 halföppet). Pollenkornen äro af blott två slag, femsidiga och fyrsidiga, hvilka 

 alltid förekomma tillsamman på det sätt, att de femsidiga bilda flertalet och de 

 fyrsidiga mindrelalet. Tresidiga pollenkorn förekomma aldrig. Märkesläppen 

 är alltid mycket liten, så liten att den icke är synbar för obeväpnadt öga. 

 Märkesöppningen vetter nedåt och något bakåt; se bild. 50 och 63, tafl. V. — En 

 jämförelse mellan V. tricolors och V. arvensis' karakterer är anställd på sid. 54 och 55. 



Såsom välbekant är, har V. arvensis af Linné och de allra flesta florister 

 betraktats såsom en blott varietet af V. tricolor. Några hafva dock uppfattat 



') I Sverige går V. arvensis Murr, upp till Lule lappmark (Backman & Holm, Elem.-fl. 

 öf. Vesterb. o. Lappl., sid. 65). I Norge når den till Helgeland och har af Th. M. Fries en 

 gång blifvit iakttagen vid Vatdö, 70 22' (Blytt, Norges Flora, 3:dje Del, 1876). I Finland har 

 den sin nordgräns i Kerai lappmark vid c:a 67 30' (S.elan, Kihlman, Hjelt, Herh. Mus. Fennic. 

 Ed. II, 1889). 



