92 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. N:0 I. 



citrinis — flavis; pet. infimo striis nectareis mediocribus, calcare viola- 

 scente, recto vel deorsum curvato, appendicibus sepalorum fere 

 duplo longiore; granulis pollinis plurimis tetragonis, perpaucis penta- 

 gonis, (a latere visis) 45 — 47 /' crassis; genu styli mediocri; collo pi- 

 stilli erecto, macula obscura ornat o; capite pistilli a fronte viso 

 latiore quam altiore, a latere viso postice convexo. 



Hab. in subalpinis ad Zermatt (Canton Wallis) Helvetise, tibi cl. amanuensis 

 H. DAHLSTEDT anno 1893 plantam invenit ac exemplaria seminaque nobis benevole 

 communicavit. 



Planta in horto Bergiano annis 1894, 1895, 1896 culta est. 



Växten perennerar på det sätt, att på stammens nedersta delar — dock 

 ofvan jord — utveckla sig om hösten korta, nedliggande skott med tätt sit- 

 tande, trubbigt hjertlika blad; se textbilden 8. Dessa skott öfvervintra med 

 bladen gröna och förlänga sig om våren till blomalstrande stjelkar ] ). Ej sällan 

 utgår från basen af ett sådant skott en stark, förgrenad birot; se nyss citerade 

 textbild. 



Stammen är uppstigande eller nä- 

 stan upprat. De nedersta bladen äro hjert- 

 lika; de mellersta nästan äggrunda och 

 de öfversta lancettlika; se bild. 78 och 

 yj, tafl. VI. Ändfliken hos de nedre 

 bladens stipler är lancettlikt oval med myc- 

 ket tå naggtänder i kanten, hos de öfre 

 bladen lancettlikt jemnbred, helbräddad; 

 se nyss citerade bilder. 



Foderbladen äro ungefär hälften så 



långa som kronbladen ; se bild. yj b och 



d. De öfversta kronbladen äro smalt om- 



vändt äggrunda, uppräta, till färgen halm- 



BilJ. 8. Viola alpesiris (DC.) *zermattensis gula eller mera sällan ljust violetta. De 



Wittr. Nedliggande höstgrenar, som öfver- tre nedre kronbladen äro citrongula — 



vintrat, tagna tidigt på våren, innan tillväxten hö la Det neder sta kronbladets ho- 



börjat. Naturlig storlek. ÖB , , „.. , „ 



nungsstreck äro af medellängd, bporren 



är nästan violett, rak eller nedåt böjd, 

 samt omkring dubbelt så lång som foderbladens bihang. Pollenmagasinet är 

 vidöppet (se bild. jy^) — halföppet. Pollenkornens flertal är fyrkantigt, min- 

 dretalet femkantigt. Sedda från sidan ega pollenkornen en tjocklek af 45 — 47 //. 

 Stiftets knä är medelstort; dess hals upprat och försedd med mörk fläck på 

 framsidan. Pistillens hufvud har, framifrån sedt, större bredd än höjd; från 

 sidan sedt är det baktill konvext. 



Denna underart förekommer helt säkert på flera ställen i Schweiz' subal- 

 pina trakter än vid Zermatt, hvarifrån frön hemförts 1893 af amanuensen H. 



') V. * zermattensis förhåller sig i detta afseende på ungefär samma sätt som V. poly- 

 chroma Kern. 



