12 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. N:0 2. 



kärlen samt den oförvedade väfnad, som (åtminstone på yngre utvecklings- 

 stadier) omgifver dem. 



Det är förut framhållet att märgkronan direkt fortsattes i bladskaftets ved- 

 del. På ett tvärsnitt af bladskaft (fig. 5) återfinner man i hufvudsak den byggnad 

 af veden, som utmärker märgkronan. Innerst, d. v. s. närmast bladets öfver- 

 sida, ligger ett parti af oförvedad väfnad utan några 

 . synliga kärl, hvilken motsvarar märgkronans inre 



; '. ■ ^-Ö^TqSoSC • é skikt. Derutanför följer ett tjockt skikt af ved, som 

 sffiSÄot alltigenom bildas af radiala rader af kärl och oför- 



.• V: ,/'>■' H>Ä vedade element. Att detta mäktiga skikt åtminstone 



■•'■'\\lK-' - : '.''' "^i : r''i till större delen är af kambialt ursprung, torde ej 



kunna betviflas. Det oaktadt bildar det, såsom jag 

 ofvan visat, icke en fortsättning af stammens sekun- 

 dära vedskikt, utan blott af märgkronan. Emedan 

 bladskaftets kärlsträng och dess fortsättning i märg- 

 •; , ~ . X~ kronan bilda ett system för sig, så synes det natur- 



«(ÖOrjO-^— pc ligt, att de i hufvudsak äro bygda efter samma 



^ 00/9 Q nr plan, under det stammens sekundära vedmassa utgör 



-OfRAf ett derifrån till en viss grad skildt system med en 



' :i p^^r väsentligt olika byggnad. 



Hos Rhinantliaceernas grupp synes byggnaden 



Fig. 5. Tvärsnitt <*enom en af kärlsträngsväfnaden enligt HoVELACQUE (6, sid. 



de) af kärlsträngen i ett blad- 384 o. följ.) vara ganska öfverensstämmande med 



skaft (först. ','■''). d en här beskrifna. En sammanhängande bastring- 



1 



111 märg, pc prokambial ved- 

 utbildad. Veden bildar äfven en sammanhängande 



med eller utan mekanisk väfnad i periferin finnes 

 del, c kambial veddel med t""-' 



och oförvedade element, /mjuk- 

 bast, ''ing. men detta gäller ej blott succedanveden, utan 

 äfven märgkronan. De diagonala delarne af veden 

 äro starkast utvecklade, under det de mediana delarne äfven här äro smalare 

 och till större delen bildas af vedfibrer. Succedanveden bildas af kärl och 

 vedfibrer, hvartill hos dessa växter, i motsats mot Veronica, komma märg- 

 strålar. 



Kärlsträngsväfnadens utbildning inom olika regioner af skottet. 



Skottets utveckling hos en växt innebär tvenne skilda företeelser, dels hvarje sär- 

 skildt segments utveckling från meristematiskt till utbildadt tillstånd, dels alstrandet 

 af på hvarandra följande, sinsemellan mer eller mindre olika segment. En jem- 

 förelse mellan de på hvarandra följande segmenten af ett skott ger oss en bild 

 af den senare formen af skottets utveckling. De olikheter segmenten emellan, 

 som härvid skola tagas i betraktande, böra emellertid vara af morfologisk art, 

 d. v. s. vara beroende af segmentets plats inom skottet eller med andra ord 

 af dess ålder, och å andra sidan vara oberoende af yttre orsaker. För att 

 säkert afgöra, om ett visst byggnadsförhållande är framkalladt af biologiska 



