1 8 ACTA HORTt BERGIANt. BAND 2. NIO 2. 



objektet med en skifva af uppmjukad paraffin, som hopvikes och sammanpressas 

 kring detsamma, hvarefter det skares på mikrotom med sned knif. 1 ) 



Med hänsyn till väfnadsmeristemens ursprung från särskilda initialskikt i 

 stamspetsen äro undersökningar gjorda öfver Veronica Beccabunga af Douuot 

 (3), som funnit tre initialskikt af celler, ett för epidermis, ett för barken och 

 ett för strängväfnaden (»la troisiéme . . . donne le péricycle, le über et le bois»; 

 anf. st., sid. 343), och under det sistnämnda ligger en meristemmassa, som 

 bildar märgen. 



Desmogen- och prokambiestadiet. Stamspetsen är hos Veronica 

 longifolia kupolformig, och de öfversta 5 å 6 bladkransarne sitta synnerligen 

 tätt på densamma utan utbildade internodier. 



Redan på internodiets allra första utvecklingsstadium kan kärlsträngsväf- 

 nadens meristem, desmogenet iakttagas. På ett tvärsnitt, hvilket träffat omedel- 

 bart under den öfversta, i detta fall af tre obetydliga upphöjningar kring stam- 

 mens spets representerade bladkransen, synas i midten af meristemmassan tre 

 partier af mer småcelligt meristem, hvilka utgöra de till de nyssnämnda bladen 

 hörande desmogensträngarne. I följd af det ringa afståndet mellan bladkran- 

 sarne finna vi på samma tvärsnitt närmare periferin tre med de förra alterne- 

 rande desmogensträngar, som äro på väg att inträda i näst undre bladkrans. 

 I ett följande undre snitt återfinna vi dessa senare strängar, men de äro här 

 sinsemellan förbundna genom något smalare partier af desmogen, hvilka bilda 

 fortsättningen af de till de öfversta bladen hörande strängarne. En sluten 

 desmogenring är således redan förhanden i det andra internodiet från spetsen. 



Utvecklingen af desmogenringen får således tänkas sålunda. Då inter- 

 nodiets blad anläggas bildas tre till dem hörande strängar af desmogen. Der- 

 efter utbildas mellan dessa bryggor af desmogen och dessa komma att fort- 

 sättas af de samtidigt bildade, alternerande strängar, som tillhöra nästa bladkrans. 



I hufvudsak är denna utveckling densamma, som den första utvecklingen 

 af »cler Verdickungsrkng » hos Euonymus, sådan den beskrifves af Sanio (16, 

 sid. 360), endast att sammanslutningen till en ring här inträder vida hastigare. 



Den första differentiering af kärlsträngselement, som kan iakttagas, eger 

 redan rum i det tredje internodiet från spetsen. Genom användning af polari- 

 seradt ljus har jag i de till den tredje bladkransen hörande bladspären kunnat 

 iakttaga, att spiralkärl redan här äro utbildade i den inre randen af bladspår- 

 partierna. 



För att kunna undersöka byggnaden af desmogenet närmast under den 

 kupiga stamspetsen, är det nödvändigt att lägga tvärsnitten något snedt, så att 

 de på en sida träffa desmogenmanteln vinkelrätt. Dermed följa de olägen- 

 heterna, att man blott kan studera en liten del af desmogenringen, och att man 

 ej kan noggrannt bestämma snittets nivå. 



På ett sådant snitt, som träffat en median del af desmogenet nära stam- 

 mens spets, finner man desmogenet bildadt af några få skikt af en småcellig 

 väfnad, som bildar ganska tydliga gränser både mot märg och ved. I det 



') Sc Klercker, Zur Verwendung des Schlittenmikrotoms lur phytohistologische Zwe 

 (Verh. des Biolog. Vereins in Stockholm, Bd. 4). 



