H. O. JUEL, DE TELA HBROVASALI VERONIC.E LONGIFOLLE L. 21 



silrören hos Cucurbitaceerna, och hvilken obliteration äfven han anser framkallad 

 af stammens längdtillväxt. 



Då internodiets längdtillväxt afstannat, inträder i basten utbildning af 

 mekanisk väfnad, i det enstaka eller till grupper förenade bastfibrer uppträda 

 (fig. 12). Dessa gränsa i allmänhet till pericykelskiktet, men stundom deltaga 

 äfven pericykelns celler i bildandet af dessa cellgrupper. Bastfibergrupperna 

 ligga således i samma zon som de tidigast alstrade silrörsgrupperna, och deras 

 anordning synes på tidiga utvecklingsstadier visa, att en liknande delning af 

 moderceller föregår deras bildning, som silrörsgruppernas. Då bastfiberskiktet 

 är utbildadt kunna knappt längre några oblitererade silrörsgrupper uppletas i 

 samma zon af basten, och det synes häraf ganska sannolikt, att just de äldsta 

 silrörsgrupperna omdanas till bastfibergrupper eller deltaga i bildandet af sådana. 



Bastelement af kambialt ursprung komma först relativt sent till utbildning, 

 och i den fullt utvecklade ofvanjordstammen bildar den sekundära bastdelen 

 blott ett temligen tunnt skikt, i hvilket silrören ligga synnerligen tätt. Bastens 

 utbildning i rhizomet är förut beskrifven. 



Veddelens utveckling. Såsom förut är beskrifvet uppträda kärl först i 

 prokambieringens mediana delar. På ett senare utvecklingsstadium finner man 

 primära veddelar utbildade i de me- 

 diana och laterala delarne, i blad- ■. x, i , 



spårdelarne. Den mediana veddelen, — ( v_^L__ < r i *'\-__/^{^r~*^v_ 

 som är bäst och mest typiskt ut- e Y iL 3~x"'>-— -^^— \ — >— L € 

 bildad, skjuter i midten i en vinkel ~Xp7~~ '\-X_v^>rtcVTO--r^/^-rsC~ j> 

 in emot märgen och här är på ^^^~^^^(j-^^^^^O^^T/\3^§rS 

 gränsen mot märgen dess äldsta ^PC^\0-X-^X^^5^SiS^^-^>~^i^i n 

 och minsta spiralkärl beläget (se ^^S^^^^^^^^ 

 fig. 9, fig. 10 k). De öfriga kärlen K^C^rlRH^HP^^^ 

 ligga ensamma eller ett par tillsam- 

 mans utan ordning i den inre delen Fi §- I2 - Tvärsnitt af kärlsträngsväfnaden efter 

 r 1 1 ■ -r ' 1 -r-, tt succedanvedens och hastfibrernas uppträdande (först, 

 af prokambievafnaden. De celler, 3 ll 



som åtskilja de äldsta kärlen från r \ endodermiSj p pgricykel, J bastfibrer, s silrör, 

 de yngre, synas vanligen på tvär- v succedanved. 

 snittet större och mer liknande mär- 

 gens celler, så att det nästan ser ut, som om det äldsta kärlet skulle ligga 

 inom märgen. Detta är naturligtvis icke fallet, såsom ett tidigare utvecklings- 

 stadium bevisar, utan dessa mellanliggande celler höra till strängväfnaden, ehuru 

 de ökats i volym i likhet med de på sidorna omgifvande cellerna af märgen. 



De diagonala partierna af kärlsträngsringen bestå på detta utvecklings- 

 stadium i sin inre del endast af prokambieväfnad (fig. 9 D). 



I ett följande utvecklingsstadium, under hvilket internodiet dock ännu är 

 stadt i längdtillväxt, fortgår utbildningen af kärl i bladspärens veddelar, i det 

 nya kärl bilda sig utanför de förut befintliga. Utbildningen af dessa är vex- 

 lande allt efter kambiets tidigare eller senare uppträdande. Ofta är emellertid 

 förhållandet följande. Utanför de ursprungliga kärlen undergå prokambiecellerna 

 tangentiala delningar, så att radiala rader af celler uppkomma (fig. 13, r) och 



