H. DAHI.STEDT, ADNOTATIONES DE HIERARCIIS SCANDINAVICIS. 7 



i synnerhet närmast holken, tätt betäckta af rätt läng, oftast mörk hårighet, 

 för öfrigt stjernludna och ända från basen klädda af små, uppåt allt tätare och 

 mörkare glandier, korta, breda, grönsvarta och något gråaktiga, rikt och mjukt 

 svart- eller ljushåriga holkar samt små täta, temligen mörka korgar med i spet- 

 sarne undertill intensivt, bredt och klart purpurfärgade kantligulse. 



Är mycket närbeslägtad med // ' f leucopsarum, Dahlst, Bidr. etc. p. 22, 

 hvilken har smalare holkar med mera äggrund eller till och med något hopdragen 

 bas och rikligare, ljusare hårighet på holkar och skaft samt sparsammare glandel- 

 hårighet, ännu mörkare samt radierande korgar och spetsiga, smalare, rikligare 

 håriga och stjernludna blad. Ar till karaktärer och habitus en mellanform 

 mellan denna och H. *triclioscapoides Uahlst. b. obtusiusculum Dahlst. 1. c, 

 hvilken hellre bör betraktas som en mindre hårig varietet af ifrågavarande 

 form än af II. *triclioscapoides Dahlst., fast den tydligen äfven (ehuru mindre 

 nära) är besläeftad med denna senare. 



Hieracium cernuum Fr. 

 H. *herjedalicum Dahlst. n. subsp. 



H. Dahlstedt, Hier. exs. fasc. IV, n. 10. 



Rhizoma crassiusculum. Stotones sub anthesi vulgo breves (v. nondum 

 evoluti) sat graciles, foliis parvis anguste lingulatis — lingulato-spathulatis breviter 

 acLiminatis instructi, pilis mollibus densiusculis longissime albido-pilosi, leviter v. 

 sparsim stellati, ad nodos radicantes. Folia la:te et saepe subprasino-viridia, 

 exteriora parva spathulata — lingulata + obtusa mucronulata, subtus rare 

 stellata, intermedia + lanceolata et intima simul longissima anguste v. lineari- 

 lanceolata + acuta — sat cuspidata marginibus srcpe subdenticulata. subtus 

 densiuscule stellata, omnia supra sparsim — mediocriter (v. rare) et sat longe 

 setuloso-pilosa, marginibus pilis setulosis albis longis densiuscule sat dense 

 ciliata, subtus sparsim — subdensiuscale et sat longe prassertim in nervo dorsali 

 albido-pilosa; caulinum unura parvum prope basin affixum, sa;pe ex ala rami- 

 gerum, subtus dense tomentosum, ceterum magis sed brevius pilosum, v. duo, 

 summum ad v. supra medium caulis atfixum squamiforme. Caitlis gracilis — 

 crassiusculus simplex v. ssepius medio v. supra medium furcatus et interdum e 

 folio infimo ramiger, acladio 15 — 130 mm. longo, ramo quam acladium bre- 

 viore v. longiore, ima basi densiuscule — sat dense et longe ceterum medio spar- 

 sim albidopilosus, sub furcatione cum ramo acladioque dense tomentosis et 

 glandulis nigris crassis parvis crebris — creberrimis obtectis pilis setulosis longis 

 basi nigricantibus apice albidis v. subfuliginosis sparsis obsitus, ceterum basi 

 pallide virescente + dense floccosus rare v. haud glandulosus medio leviter 

 stellatus, rare — sparsim glandulosus, apice + coloratus indumento crebriore. In- 

 volucra mediocria v. sat parva + lata humilia, basi + late ovata, + obscure 

 atro-viridia, interdum subcanescentia. Squanuc latiusculae, exteriores breves 



