8 ACTA HORT BERGIAN1. BAND 2. NIO 4. 



albido-virescentes subpatulx, apice angusto obtusiusculo, reliqiuv lanceolatse 

 superne + abrupte in apicem brevem obtusiusculum — obtusum latiorem v. 

 angustiorem ± vivide purpureo-coloratum attenuatae, dorso angusto v. latiore 

 nigra ± late viridi- v. virescenti-marginatae, interiores fere tota; amoene virides. 

 Calathidium laste aureum subradians. Ligulce tenues, marginales extus vitta 

 brevi v. sat longa + lata v. vulgo sat angusta claropurpurea notatae. Stylus 

 sordidus stigmatibus + fuscescentibus fuliginosus. 



En utmärkt form, skild från H. cermaim Fr., hvilken äfven på en lokal*) 

 sparsamt påträffades i dess sällskap, genom öfverallt glesare och mjukare hårig- 

 het, men på de ljusare gröna bladens undersida, isynnerhet på stjelkbladen, 

 samt vid stjelkens bas, mot dess spets och på holkskaften betydligt rikare 

 stjernhårighet, ytterst täta glandelhår men glesa borsthär på korgskaften, smärre 

 holkar med bredare och mera trubbade samt mindre rikhåriga men mera glan- 

 dulösa och pä midten och vid basen mera stjernhåriga fjäll samt något min- 

 dre korgar med betydligt ljusare blommor och starkare lacererade kantliguke, 

 hvilka i allmänhet äro randade af en lifligare och starkare framträdande pur- 

 purfärg. Dessutom är den ej på långt när så kraftig och högväxt som H. 

 cernuum Fr. i allmänhet plägar vara. Med afseende på sitt rikligare stjernludd 

 och ljusare blomfärg samt kortare och bredare holkar påminner den i någon 

 mån om en del former af H. *flagellare Willd. I början ansåg jag denna 

 form vara identisk med H. *tenuiscapum Norrl. Bidr. p. 26, hvilken den utan 

 tvifvel står mycket nära, men den afviker i flera afseenden, såsom genom rikli- 

 gare stjernludd och tätare samt längre hårighet. bredare holkfjäll m. m., till- 

 räckligt mycket, att den ej utan vidare kan sammanföras med densamma. Såsom 

 Norrlin påpekar står den senare till kännetecken mellan H. '^cernuum Fr. och 

 H. Pilosella L. *luteolum Norrl, hvaremot ofvan beskrifna form har större lik- 

 het med den förra än med den senare. Här har man sålunda en vacker och 

 nästan kontinuerlig serie, begynnande med H. cernuum Fr. och slutande med 

 H. *luteolum Norrl och intressant såsom hänvisande på ett en gång otvifvel- 

 aktigt existerande, närmare samband mellan de artgrupper, till hvilka båda höra, 

 och såsom jag antydt möjligen äfven med // *flagellare Willd. 



Såsom Nägeli och Peter på många ställen i sin monografi framhållit, är 

 det sannolikt, att grundformerna till hela gruppen Piloselloidea utgjorts af former 

 med gaffelgrenad infloresccns, ur hvilka å ena sidan utbildat sig sådana högt 

 utvecklade former som de enblomstriga formerna af H. Pilosella L. och H. Pele- 

 terianum Mer. Auctt. (= H. macrolepideum Norrl.). och å andra sidan framgått 

 de lika högt (fastän i annan rigtning) utvecklade formerna med många små korgar, 

 samlade i tät, regelbundet flocklik blomställning (exempelvis H. cymosum L. 

 m. fl). Genom dylika formserier som den nyssnämda synes mig denna deras 

 åsigt erhålla ett ytterligare stöd för sig. Sådana formgrupper som den, till 

 hvilken närvarande form hör, är sålunda att betrakta såsom sannolikt modifie- 

 rade kvarlefvor af en fordom rikare representerad, mera enhetlig och samman- 

 hängande grupp. 



Liksom från H. Pilosella L. genom denna arts gaffelgrenade former 



*) Klöfsjö i Jemtland; en fovm med svagt eller knappast strierade kantligula.'. 



