14 ACTA HORT1 BERGTAXI. BAND 2. NIO 4. 



exteriora spathulata — spathulato-lingulata ± obtusa angustius petiolata, inter- 

 media ± oboblonga - - lanceolata vulgo apicem versus latiora acutiuscula-, 

 intima angustiora oboblonga — lanceolata, omnia apice saepius plicata marginc 

 denticulata basi sensim et late decurrentia, saturate viridi-glaucescentia glabra 



— glaberrima, marginibus et subtus in nervo mecliano rare — sparsim setu- 

 loso-pilosa efloccosa; cauliua i — 2, infunum latum magnum prope basin affixum 

 subamplectens, summum saspe prope anthelam insertum nunc lineare parvum 

 nunc oblanceolatum sat magnum. Calais mediocris — altus (25 — 45 cm.) cras- 

 siusculus leviter flexuosus basi virescens, superne fuscus v. saepe dilute — 

 obscure et ± clare purpurascens, inferne pilis albis longis mollibus sparsis 

 obtectus, medio pilis rarioribus basi nigrobulbosis glandulis parvis solitäras 

 obsitus, superne parce et obscurius setosus sparsim glandulosus et sub anthela 

 setis longis basi crassa nigra apice albo densiusculis glandulis nigris densis 



- crebris obtectus et sub ipsa anthela etiam tomentellus. Anthela pauci(3 — 5) 

 flora pedicellis brevibus acladioque 5 — 10 mm. longo tomentosis glandulis 

 atris crebris — creberrimis obtectis et setis obscuris raris v. nullis obsitis. 

 Involucra viridi-atra mediocria crassiuscula basi ovata postremo + rotundata. 

 Squamce sat latae, exteriores anguste trianguläres pallide marginata; obtusiusculse, 

 interiores + lanceolata cito in apicem brevem obtusum — obtusiusculum v. 

 subacutum attenuatae apice vix coloratae v. picea; dorso nigra anguste v. in- 

 tima; late et amoene viridi-marginatse glandulis atris mediocribus v. parvis 

 crebris — densis et setis basi nigra crassa apice albido v. fusco densiusculis v. 

 sparsis stepe hinc inde approximatis obtectae dorso levissime basique sparsim 

 v. rare stellata;. Calathidium obscurum fere helveolum sat radians. Ligulcs 

 saepe tortae vulgo tubo longo piloso radio sat brevi subinvoluto, marginales 

 cvittata;. Stylus luteus stigmatibus saepe (in humidis et post exiccationem) 

 leviter fuscescentibus. 



Denna ganska distinkta form synes förut alldeles ha förbisetts; åtminstone 

 har jag ej i litteraturen sett några uppgifter om densamma, såvida ej den form, 

 J. P. Norrlin i sina Bidr. etc. 1. p. 37 anför frän Meraker samt den från Opdal 

 (insamlad af fröken S. Möller 1. c. p. 38) äfvensom formen från Eidet (p. 38) 

 i samma arbete höra hit. Dock är den i naturen lätt att igenkänna, ehuru 

 den påminner både om H. *cochleatnm och H. *rhodolepis Norrl. Med H. 

 *cochleatum har den gemensamt de breda, bredskaftade och trubbiga samt nå- 

 got kupiga bladen, men är skild genom vanligen mera grön bladfärg, högre och 

 rakare stjelk, mörkare, bredare och mindre håriga holkar med okolorerade 

 fjällspetsar, mörk blomfärg, som t. o. m. är mörkare än hos H. v cochleatum 

 v. aureolum Norrl., ostrierade kantblommor och renare stiftfärg. Frän H. *rhodo- 

 Icpis är den utom genom sin mörkare bladfärg skild genom trubbigare blad 

 (äfven bladen på stolonerna), kortare och bredare holkar med trubbiga fjäll 

 och betydligt mörkare blommor. Från båda är den skild genom resligare 

 stjelk och gröfre växt samt genom blommornas korta bräm och långa pip. 

 Genom dessa senare karaktärer visar den tydligen en tendens att få tubu- 

 lerade blommor, som är så vanligt hos paralellarten till H. floribundum näm- 

 ligen H. scandinavicum Dahlst. Blommorna äro derjemte oftast något vridna 

 och sneda samt rigtade åt olika håll, hvarigenom korgen vid utslåendet blir i 



