32 ACTA HORTr BERGIANI. BAND 2. NIO 4. 



dense ciliata; caulinum prope basin v. saltim parte inferiore affixum late lanceo- 

 latum v. ellipticum acutum — cuspidatum basi lata subamplexicante, saepe altero 

 lineari cuspidato infra v. ad medium affixo addito, subtus densius floccosum. 

 Caulis gracilis — crassiusculus, 25 — 40 ctm. altus basi dense setbso-pilosus 

 leviter stellatus, medio sparsim — densiuscule setosus parce glandulosus rare — 

 sparsim stellatus, apice setis sat longis basi + longa crassa nigra glandulis sparsis 

 et floccis sparsis — densisuculis vestitus, sub anthela setis obscuris ± crassis ± 

 ciensis glandulis nigris densiusculis — densis vestitus, sat dense tomentosus, 

 ± obscure coloratus. Anthela contracta 3 — 7-cephala, pedicellis brevibus 

 crassiu^culis acladioque brevi 3 — 15 mm. longo dense cano-tomentosis glandulis 

 nigris ± densis et setis ± longis obscuris crassis sat rigidis raris — sparsis 

 usque sat densis obtectis. Involucra atra v. atroviridia crassiuscula sat brevia 

 basi rotundata postea ± truncata. Squama ± lata; ± triangulari-lanceolata;, 

 exteriores pallide marginata; acutiusculas, intermedia; anguste et intima; late 

 viridimarginatpe cito in apicem sat latum obtusum v. angustiorem obtusiusculum 

 virescentem (v. levissime coloratum) attenuatae, intima; paucae subacuta;, glandulis 

 nigris crassis ± densis setis mediocribus obscuris v. apice albidis densiusculis 

 — densis et dorso floccis raris ad basin exteriorum sparsis vestit;e. Braciece 

 tota; v. apice purpureaj v. rosea; basi albescentes. Calathidium obscure aureum 

 subradians. Lignltz inferiore parte v. tota; tubulosa; rarius plana;, marginales 

 concolores v. apicibus dentium leviter purpureo-picta;. Stylus + subluteus — 

 fuscescens, siccus sat nigrescens. 



En vacker och utmärkt form, men alltefter lokalen till habitus och några 

 smärre karaktärer temligen varierande, utmärkt af sina mörka, något lökgröna, 

 breda, styfhåriga och undertill öfverallt mer eller mindre stjernhåriga blad, breda, 

 och korta, något omfattande, nedre stjelkblad, fina, långa, merändels underjordiska 

 stoloner med bleka, fjällika blad, temligen styfhårig och nedtill äfven rikhårig, 

 mer eller mindre stjernluden, upptill mörkt och ganska tätt borsthårig och 

 rikare glandelhårig samt tätt stjernluden stjelk, korta och breda, mörka, tätt glandel- 

 håriga och mörkhäriga holkar med breda, mot spetsen föga eller hastigt hop- 

 dragna, trubbade, ej kolorerade fjäll, mörkt gula, något radierande kantblommor 

 med vid sin bas eller helt och hållet tubulerade ligula;, af hvilka de yttre 

 undertill äro ofärgade, samt vanligen orena stift eller åtminstone dunkla, vid 

 torkning ganska mörka märken. Särdeles utmärkande äro de underjordiska 

 stolonerna och det breda stjelkbladet. På fastare mark krypa stolonerna ofvan 

 jord bland gräset och mossan, men utbilda sällan i sin första del gröna blad. 

 Sedan stolonerna fortvuxit ett längre stycke under jorden eller i mossan, växa 

 de uppåt och utbilda i sin främre del några få, smärre, gröna blad och slutligen 

 i sin spets en bladrosett. Härigenom, men äfven genom andra karaktärer i ört- 

 ståndet och inflorescensen, skiljes denna form väl från den närbeslägtade H. 

 *amblycephalum N. & P. Från H. *mesodicum Dahlst., hvilken äfven står den 

 nära, är den skild genom mörkare blommor, bredare och mörkare holkar, 

 rikligare men mindre grofva hår och glandier på stjelkens öfre del och i vippan 

 samt bredare, ej så starkt lökgröna blad. Huruvida den verkligen är fullt skild 

 från H. *pilipediforme Norrl., vågar jag ej med säkerhet nu afgöra, men de 

 af Norrlin i Hier. exs. n:o 60 utdelade exemplaren af denna form synas 



