36 ACTA HORTI BERGIAN1. BAND 2. NIO 4. 



tydligt !). Deremot är denna form skild från den sistnämnda genom rikligare 

 hår pä stjelkens öfre del och på holkarne äfvensom genom spridda här på holk- 

 skaften, hvilka saknas hos den sistnämnda, samt spetsigare och mindre stjern- 

 håriga fjäll. Denna form närmar sig i karaktärer den nedan beskrifna svenska 

 formen, hvilken deremot i habitus är mest lik den sistnämnda, ehuru den i all- 

 mänhet är betydligt högväxtare och rikblomstrigare. De ofvannämnda finska 

 formerna hafva kantligulre i allmänhet ostrierade (en och annan är ibland strierad), 

 men ofta sjelfva tändernas spetsar rödtoppade. Den svenska formen har ofta 

 bredt och långt rödstrimmade kantligulae. Onekligen står H. * subfloribundum, 

 såsom J. P. Norrlix och N. & P. också anse, mycket nära H. *snecicum Fr., 

 men genom sina stjernhåriga blad, rikligare stjernludd på stjelk och holkfjäll samt 

 tätt stjernludna holkskaft står den lika nära en del former af H. scandinavicwn, under 

 hvilken jag på grund af dessa karaktärer är benägen att inordna den. Den 

 är utan allt tvifvel en verklig medelform mellan de nyssnämnda formgrupperna. 

 Men derjemte erinra de högväxta, svenska formerna i flera afseenden, isynner- 

 het till habitus, om formerna af H. floribundum W. & Gr., grex floribundum 

 N. & P. 1. c. Ehuru de svenska exemplaren i indumentet ej särdeles mycket 

 afvika från de finska formerna (hårigheten dock vanligen rikligare), äro de dock 

 af ett så afvikande, yttre utseende, att de nog böra upptagas som en särskild 

 varietet : 



ß antecellens n. var. 



Caulis altus — elatus (25 — 60 ctm.) erectus gracilis ± flexuosus v. 

 crassus — crassiusculus + strictus 1 — 2( — 3)-folius, basi densiuscule — sat 

 dense et longe setosus sparsim — densiuscule floccosus, supra fol. caul. in- 

 fimum sparsim ( — rare) floccosus sparsim — densiuscule setosus parce — sparsim 

 glandulosus, superne sparsim glandulosus et setis obscurioribus sat longis densius- 

 culis — sparsis obtectus, sub anthela subtomentellus — sat tomentosus, a medio 

 v. superiore parte + sordide vinosus. Folia intense et laete glaucescentia 

 — glauco-viridia, exteriora minora mox marcescentia + spathulato-oblonga, 

 interiora elongata oblongo-lanceolata v. vulgo lanceolata — lineari-lanceolata 

 acuta — cuspidata apice sa^pe plicato marginibus + denticulata anguste peti- 

 olata, supra glabra — fere glabra, subtus parce in nervo dorsali parce — spar- 

 sim stellato sparsim — densiuscule setosa marginibus setis longis sparsis — 

 densiusculis ciliata ceterum efloccosa v. parce stellata; fol. caulinum infimum 

 evolutum ± lanceolatum acutum — cuspidatum basi sat lata sessile ut in basa- 

 libus pilosum in costa densius ceterum parce stellatum, prope basin affixum, 



') Pilosella Auricula var. alpigena Fries, Hier. Eur. exs. n:o 13 b. (Norge, Väsende ad Helin- 

 strandsseterne), hvilken N. * P. citera som synonym till denna, hör ej hit att döma af exemplaren 

 i Riksmuseum i Stockholm, der dessutom det nyss anförda numret innehåller 3 olika former 

 nämligen: 1) två individer af H. s brachycephaloides Norrl. (= II. '''cuspidatum Fr.), 2) ett individ 

 af H. * aur iculinum Almqu., 3) två individer af en till H. floribundum hörande form med ljusa stift 

 och halft underjordiska stoloner, för öfrigt mycket liknande H, *suecieum Fr., måhända tillhörande 

 H. *kelveolum Dahlst. 



