11. DAHLSTEDT, \DXOTATtONF.S DE HIERACIIS SCANDINAVICIS. 39 



lingulatis mediocribus obtusiusculis — acutiusculis primo increscentibus deinde 

 abrupte et cito decrescentibus parce pilosis v. glabrescentibus vix stellatis in- 

 structi. Folio, laete lutescenti-viridia et subglaucescentia, exteriora + lingulata sub 

 anthesi vulgo emarcida, intermedia lingulata — lingulato-linearia acutiuscula — 

 sat acuta, intima linearia acuta — sat cuspiclata, omnia sat longa, supra sparsim 

 et sat longe albido-setosa densiuscule stellulata, subtus parce in nervo dorsali 

 sparsim pilosa densiuscule — sat dense stellata, marginibus sparsim — sat den- 

 siuscule setoso-ciliata; caulinum anguste lineare prope basin insertum cuspidatum 

 parcius setulosum densius floccosum, marginibus et in nervo dorsali saspe glan- 

 dulis solitariis obsitum. Caitlis gracilis erectus v. adscendens subflexosus 30 — 

 50 cm. altus, inferne sparsim — densiuscule setoso-pilosus rare stellatus, supra 

 folium caulinum saepe rubescens glabrescens v. rare — sparsim setoso-pilosus 

 sparsim — rare glandulosus leviter stellatus, apice subtomentellus — tomentellus 

 pilis obscuris (raris — ) solitariis v. nullis glandulis nigris parvis inaequilongis 

 sparsis — subdensiusculis obsitus. Anlhela oligo — pleiocephala paniculata sub- 

 laxa composita ramis subrectis approximatis pedicellis brevibus acladioque 10 — 

 1 5 mm. longo sat tomentosis fuscescentibus glandulis parvis et minutis nigris gra- 

 cilibus densiusculis — densis et pilis + longis obscuris — albis curvulis 

 solitariis raro sparsis (prasertim in acladio) vulgo nullis vestitis. Involucra parva 

 brevia cylindrica sat gracilia obscure atro-viridia basi rotundata postea truncata. 

 Squamce sat lata; — latiusculse paucse ± late lanceolatae (exteriores anguste trian- 

 guläres pallida;) dorso + lato nigro + viridi-marginatae abrupte v. cito in apicem 

 latum obtusum v. angustiorem obtusiusculum virescentem v. vetustate purpureo- 

 coloratum attenuatze, glandulis nigris parvis et minutis gracilibus densiusculis et 

 pilis brevibus obscuris v. longioribus albidis solitariis v. vulgo sparsis saepe in 

 exterioribus et ad apicem interiorum densiuscule congestis rarius ubique densius- 

 culis obtectae, dorso sparsim basi exteriorum subdensiuscule stellatae. Calathidium 

 parvum lsete luteum subradians. Ligulce marginales + laceratae exstriata: v. in 

 apicibus dentium purpureo-punctata?. Stylus mere luteus. 



En mycket distinkt form, redan på längre håll lätt att igenkänna på sin 

 höga, fina stjelk med ganska rikblomstrig vippa och ljusa korgar samt blek- 

 gröna och något glaucescenta blad. Dessa äro vanligen smala, nästan jemn- 

 breda och spetsiga, utom de yttre, som äro något bredare, korta och mer 

 eller mindre trubbiga. Stjelkbladet, som oftast är fästadt nära basen, är linie- 

 smalt, jemnbredt och långspetsadt, ofta något utvidgadt mot basen. Bladen äro 

 ofta i kanten vågiga och stundom fintandade. Hårbeklädnaden varierar mjukare 

 eller styfvare, men vanligen något borstlik. Håren äro på bladens undersida 

 mest samlade vid basen och på ryggnerven samt på deras öfversida mot kan- 

 terna och spetsen, hvarest de äro längre och styfvare. Bladkanten är dess- 

 utom tätt cilierad. På undersidan är stjernluddet rikligt, på öfversidan något 

 sparsammare. Stjelken är ganska rikligt hårig och stjernluden nedanför stjelk- 

 bladet, men saknar här glandier. För öfrigt aftaga håren i täthet uppåt, men 

 tilltaga i längd och groflek. På stjelkens öfre del äro de vanligen få eller 

 saknas nästan, men bli återigen talrikare under vippan. Glandierna tilltaga lik- 

 som stjernhåren upptill i mängd, så att under sjelfva vippan stjelken blir rätt 

 grå af rikligt stjcrnludd och klädd af täta glandlcr. Skaften och grenarnc äro 



