40 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. N:0 4. 



tätt gråludna och mycket tätt klädda af korta, mörka glandier, men sakna van- 

 ligen eller hafva någon gång på grenarne af första ordningen och på akladiet 

 spridda, långa och långt svartfotade hår. Holkarne äro små och af mörk färg såväl 

 genom de bredt svartryggade fjällen som genom de talrika, mörka glandierna 

 och de spridda till rätt ymniga, groft svartfotade håren. Stjernluddet framträder 

 föga, men är temligen rikligt på ryggarne af fjällen och vid de yttres baser. 

 Korgarne hafva mycket ljus färg, nästan som hos mörkblomstrigare former af 

 H. Auricula. De äro temligen glesa och kantblommorna äro långa och breda, 

 mer eller mindre lacererade, oftast med tändernas spetsar purpurfärgade. Till 

 sina karaktärer påminner denna form dels om H. * aiiriculinmn Almqu. och H. 

 *asciadium N. P., hvilken den torde stå närmast, dels om H. *tenerescens Norrl., 

 H. *vacillans Norrl., H. *dilutum Norrl. med flera former af H. glomeratum Froel. 

 Den bildar tydligen en mellanlänk mellan dessa senare former och H. auricitlini 

 formgrupp, till hvilken den på grund af stolonernas utseende, bladform och 

 bladfärg samt de rödtoppade kantligulre torde böra räknas. 



Anträffad i Herjedalen på Tännäsbergets sluttningar flerestädes rikligt (förf.). 

 Växte helst på magrare och torrare, men gräsbundna platser. Fans äfven 

 enstaka vid Klöfsjö och Svensta i Jemtland (förf). 



2. H. *auriculinum Almqu. in sched. 



Caidis ± altus (20 — 45 ctm.) plerumque gracilis v. crassiusculus flexuosus 

 basi ssepe + adscendens a medio ad apicem v. fere ad basin + rubescens, 

 1- v. plerumque 2-folius, basi sat dense, medio et superne densiuscule v. sparsim 

 floccosus, sub anthela subtomentellus — sat tomentosus, infra fol. caul. infimum 

 densiuscule v. sparsim pilis dilutis brevibus ■ — mediocribus obtectus, medio et 

 superne epilosus v. pilis solitariis obsitus, sub anthela sspe pilis longis paucis 

 nigris in glandulas longissimas vulgo sine limite abeuntibus obsitus, inferne glan- 

 dulis minutis raris, medio et superne raris — sparsis et majoribus, apice crebrio- 

 ribus + crassis nigris minutis, mediocribus et longis — longissimis (his in pilos 

 abeuntibus) inordinatim mixtis obtectus. Stoloiies plures elongati basi + validi 

 sat duriusculi + stricti — flexuosi hypogaei v. subhypogasi inter muscos re- 

 pentes foliis angustissimis lineari-lingulatis apicem versus decrescentibus instructi 

 v. rarius epigrei foliis majoribus apicem versus magis approximatis et increscen- 

 tibus more H. Auriculse instructi. Rhizoma elongatum repens + gracile. Folia 

 basalia kete glaucescenti-viridia plurima angusta, exteriora spathulato-lingulata — 

 lingulata obtusa, intermedia anguste lingulata obtusiuscula, intima elongate lin- 

 gulato- v. lineari-lanceolata acutiuscula — acuta apice + plicata margine ssepe 

 undulata integra v. leviter denticulata, supra glabra subtus in nervo pilis brevibus 

 - mediocribus + sparsim pilosa ceterum rare v. vix pilosa marginibus sparsim 

 in petiolis anguste alatis ± longis densius setulosa et stellata, exteriora subtus 

 sparsim, interiora + densiuscule stellata — dense floccosa; fol. caidinum infimum 

 lingulato- v. lineari-lanceolatum + acutum et longum in petiolum late alatum 

 basi lata srepe subamplectente contractum infra medium insertum subtus vulgo 

 dense floccosum apice in margine srepe rare glandulosum, summum medio 



