H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DU HIERACIIS SCANDINAVICIS. 43 



cule pilosus densiuscule stellatus supra folium secundum rare — sparsim pilosus 

 (pilis basi crassa nigra) glandulis solitäras — raris v. sparsis obsitus leviter stellatus, 

 apice pilis brevibus — mediocribus rigidiusculis basi crassa longa nigra v. fcre 

 totis obscuris glandulis crassis nigris sparsis — raris obtectus sparsim stellatus — 

 subtomentellus. Folia dilute sublutescenti-viridia, exteriora anguste obovato lin- 

 gulata sparsim pilosa et stellata obtusiuscula — acutiuscula, intermedia anguste 

 lanceolata — lingulata subacuta et intima angustissime lanceolata — linearia ± acuta 

 longiora petiolis angustatis longis; margine s;epe subdenticulata, supra setis medio- 

 cribus sat densis obtecta sparsim (v. rare) stellata, subtus in nervo dorsali pilis setosis 

 densis et floccis densiusculis — sat densis obtecta, ceterum sparsim — densiuscule 

 stellata rarius et brevius setoso-pilosa marginibus breviter et sat dense — dense 

 ciliata; cauliua anguste — angustissime linearia subulata magis pilosa et stellata. 

 Anthela parva contracta simplex — subcomposita umbellata ramis pedicellisque ± 

 curvatis crassiusculis mediocribus cano-tomentosis pilis firmis crassis obscuris v. apice 

 breviter albidis raris — sparsis v. sub involucris densiusculis et glandulis nigris crassis 

 parvis et mediocribus raris — sparsis irregulariter dispositis sub involucris vulgo 

 crebrioribus vestitis, acladio 10 — 15 mm. longo longioribus v. vix supcrantibus. 

 Involucra brevia crassa canescenti-atroviridia basi rotundata postea truncata. 

 Sqnamce subangustse lineares, exteriores angustissime acutse, interiores acutiusculse 

 — sat acuta;, omnes + late pallido-marginatas glandulis nigris brevibus — medio- 

 cribus crassiusculis densiusculis — densis et pilis obscuris v. apice breviter albidis 

 firmis mediocribus pra;sertim in squamis exterioribus et in apicibus interiorum 

 evolutis densiusculis — densis obtecta;, dorso densiuscule marginibus sparsim et 

 ad basin exteriorum sat dense stellata.-. Calathidium sat parvum ± obscure 

 luteum sat radians. Ligulm marginales sat laceratee concolores. Stylus luteus. 

 Denna form kommer till sina allmänna karaktärer nära H. *contractum 

 (Norrl.), om hvilken den erinrar genom de lacererade ligulae och i allmänhet in- 

 dumentets fördelning, men den är lätt skild genom sin tufviga växt, sin något 

 längre, rikare och borstigare hårighet, sina smalare och som det synes ljusare 

 gröna blad, sin mindre rikblomstriga vippa med gröfre och större holkar samt 

 sin mörkare blomfärg. Håren på holkar och skaft äro derjemte gröfre och 

 något längre samt glandierna på de senare glesare och rätt mycket olikstora 

 samt ojemnt fördelade. Stjelken är utom vid basen och alldeles under sjelfva 

 vippan betydligt mindre rikt stjernluden. Stjelkbladen äro vanligen fastade långt 

 necl på stjelken och oftast betydligt smalare, vanligen nästan liniesmala och 

 jemnbreda. Ehuru den tydligen är mest beslägtad med nyssnämnda form, på- 

 minner den genom sina kraftigare, vid basen tjocka och mörka hår och den 

 ojemnare fördelningen af de till storleken ofta rätt vexlande glandierna om 

 H. *eurya?ithelum Dahlst, H. *fallaciforme Almqu. m. fl. närstående former, 

 liksom ej obetydligt äfven om H. *hoj-rentipes Dahlst. och H. *Zizianum Tausch. 

 (== Pil. austerula Norrl.). Om H. *euryranthelum Dahlst. erinrar den isynnerhet 

 mycket genom sin tufviga växt med talrika uppstigande bistjelkar samt genom 

 sina af rikare stjernludd gråaktiga holkar, hvilkas inre fjäll äro klädda af mörka 

 glandier och hår nästan ända ut i spetsarnc, men den är lätt skild från denna 

 genom rikligare och längre hårighet på örtståndet samt större holkar med mindre 

 rikt stjernludd och smalare, mera bredt blekkantade fjäll. Är intressant emedan 



