H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERACIIS SCANDINAVICIS. 51 



5. H *globiceps Dabist . n. subsp. 



M. Dahlst., Herb. Hier. Scand., Centuria III, n:o 5. 



Caulis 15 — 25 ctm altus gracilis — sat crassus ssepe valde flexuosus, mono- 

 cephalus v. 2 — 3-cephalus, interdum usque a basi ramosus, ramis inferioribus 

 brevibus, summo acladium vix superante v. eo breviore, ubique dense et lon- 

 gissime sub involucra etiam crebre pilosus, pilis inferne albescentibus mollibus ad 

 5 mm. longis apice magis fuscescentibus brevioribus setis crassis longis c. 5 mm. 

 longis immixtis obtectus, basi sparsim medio densiuscule floccosus, apice et in 

 ramis ± tomentosus, inferne eglandulosus superne rare — sparsim apice prsesertim 

 sub involucra sat dense — dense glandulosus. Folia basalia exteriora ± obovata 

 — spathulata sparsim dentata — obtuse crenulato-dentata obtusa, interiora late — 

 anguste ± obovato-spathulata — lingulata obtusa — obtusiuscula basi angusta cune- 

 ata decurrente sparsim — crebre et late crenulato-dentata, intima sat late — ■ anguste 

 lingulato-lanceolata — lanceolata apice acuto ± plicata longe cuneata sparsim et 

 irregulariter ad basin sat acute dentata saspe ad medium bidentata basi longe 

 decurrente, omnia longe petiolata ubique densiuscule — sat dense in nervo dorsali et 

 in marginibus dense et longe pilosa, in nervo dorsali et in marginibus sparsim 

 v. in interioribus densius stellata, marginibus sparsim microglandulosa; caulina 2 — 3, 

 infimum ± longe petiolatum ± anguste lanceolatum — Ianceolato-lingulatum bre- 

 viter — sat longe acutum prassertim ad basin et in petiolo dense et longe pilosum 

 dorso marginibusque sa;pe sat dense stellatum marginibus ± microglandulosum, 

 summum v. summa linearia — bracteiformia sa;pe ramis monocephalis fulcientia 

 densius stellata pilosa et microglandulosa. Involucra sat magna ± globasa basi 

 ovata — subtruncata canescenti-atroviridia, basi creberrime et reverse fuliginco- 

 villosa apice crebre villosa, pilis cano-fuscentibus longis — longissimis tenellis, 

 glandulis parvis et microglandulis ± densiusculis inter pilos occultis et a;gre 

 conspicuis obtecta. Squamce exteriores ± laxe patulse v. subadpressae breves 

 acuta; pauca: interdum ± virescentes at vix foliacea;, interiores et intimaj sat 

 angusta; ± lanceolato-lineares sensim in apicem acutiusculum — acutum v. subu- 

 latum ± piceatum contractu. Calathidia sat magna plena, c 35 mm. diametro, 

 obscure lutea. Liguke dorso breviter et subdense pilosse apice breviter et dense 

 ciliata; dentibus saepius sat angustis. Stylus luteus, siccus luteo-ferrugineus. 



Denna vackra form är ganska nära beslägtad med H. alpinum, om hvilken 

 den mycket erinrar till holkarnes form och rika hårbeklädnad. Isynnerhet hafva 

 lågväxta, enblomstriga exemplar stor likhet med densamma. Men den är alltid 

 väl skild äfven i dessa modifikationer genom mera platta och mera tandade 

 blad med spetsigare tänder och smalare bas, spädare, af mjukare hår klädd 

 stjelk, något mindre holkar med smala fjäll, hvilka äro mer eller mindre spet- 

 sade till sylspetsade, samt mindre korgar med kortare, smalare, glesare och 

 kortare håriga, i spetsen kort cilierade och kortare tandade blommor. För 

 öfrigt äro' kraftiga exemplar lätta att skilja genom sin höga, starkt vågböjda 

 stjelk, hvilken än ur de öfre, än ur alla bladvecken utvecklar korta, bågböjda, 

 enblomstriga och bladlösa grenar. De nedre af dessa nå sällan längre än till 

 de öfres bas, och de öfre räcka sällan i jemnhöjd med toppholken. Stundom 



