H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERACIIS SCANDINAVICIS. 65 



raris — sparsis, glandulis sparsis et floccis subdensiusculis obtectus, superne den- 

 siuscule — dense floccosus sparsim — densiuscule, sub involucro etiam subdense 

 glandulis nigris parvis — mediocribus vestitus, pilis obscuris — nigris crassis soli- 

 tariis apice raris ( — sparsis) obsitus. Fol i a basalia 4 — 5, omnia + longe petio- 

 lata, exteriora ovato-rotundata — ovata v. elliptica obtusa basi abrupte con- 

 tracta — subtruncata subintegra v. sparsim denticulata — dentata, intermedia 

 obovato-elliptica — ovato-oblonga v. anguste ovata (obtusa — ) obtusiuscula v. 

 subacuta sparsim et insequaliter ± acute ad basin saepe longius dentata undulata, 

 apice interdum plicata basi ± cuneata — subtruncata, intima ± ovato — rhom- 

 boideolanceolata v. lanceolata sparsim ad basin saepius anguste patentim et 

 longius denticulata — dentata v. subintegra dentibus duobus patentibus oppo- 

 sitis evolutis basi ± anguste cuneata et ± longe descendente ± acuta apice 

 plicata, exteriora glabrescentia, reliqua prresertim in marginibus, in petiolis et 

 subtus in nervo dorsali sparsim stellato sparsim — densiuscule pilis mediocribus 

 — sat longis obsita v. in nervo parce pilosa, ceterum glabriuscula v. sparsim 

 pilosa, supra vulgo subglabra, marginibus sparsim — sat crebrc glandulosa parce 

 stellata; caulina 2 — 3, infimum magis evolutum lanceolatum — lineari-lanceo- 

 latutn nunc prope basin nunc altius affixum ± petiolatum rarius subsessile sub- 

 integrum — clenticulatum ad basin descendentem saepe subulato-dentatum acu- 

 tum — cuspidatum, summa minuta sessilia ± linearia bracteiformia, omnia magis 

 magisque pilosa et glandulosa. Involucra crassiuscula atra v. obscure atroviridia, 

 12 — 14 mm. longa, basi ovato-rotundata — subtruncata, pilis atris v. canescen- 

 tibus basi crassiuscula nigra sat densis, densiusculis — sparsis et glandulis parvis 

 et mediocribus, minutis immixtis, .densiusculis — sat densis obtecta, efloccosa. 

 Squama plures, exteriores breves angustae obtusiusculse subadpressas (rarius vi- 

 rescentes sublaxa?), intermedia? angustae lanceolata? sensim in apicem obtusiuscu- 

 lum — subacutum angustum attcnuta?, intima? paullo angustiores e basi lata cito 

 in apicem longum acutum — subulatutn obscure piceum contractu. Calathi- 

 Jitim (30 — ) 35 — 45 mm. diametro + radians. Lignlce sa?pius ± involutie, 

 marginales srepe longse v. etiam sat abbreviatae, apice breviter et vulgo den- 

 siuscula? pilosa?, interiores breves et subtubulata?, rarius omnes abbreviata? et de- 

 formatse. Stylus longus flores interiores ± longe superans, obscure fusco-virens, 

 siccus atratus. 



Genom sin fina stjelk, sina med tydligt från det temligen långa skaftet 

 afsatta blad, hvilka äro kort och fint samt glest och något ojemt tandade och 

 i allmänhet ej rikhåriga, genom sina föga utbildade stjelkblad, af hvilka det 

 nedre är mer eller mindre lancettlikt, spetsigt och skaftadt, genom de svarta 

 holkarne med rundad bas och smala fjäll, af hvilka de inre äro långt och fint 

 spetsade, sin rikliga glandelhårighet på skaft och holkar, hvilka senare äfven 

 äro klädda af mer eller mindre rikliga, oftast svarta hår samt genom de radie- 

 rande korgarne med oftast något inrullade kantligulae och korta inre ligula?, 

 öfver hvilka de långa grönbruna stiften uppskjuta, får denna form ett karak- 

 täristiskt utseende. Till korgarne påminner den något om föregående, men skiljes 

 lätt genom de oftast längre kantligula? och något ljusare blomfärg. För öfrigt 

 är den lätt skild från nyssnämda form genom mindre, glattare och längre skaf- 

 tade blad, sparsammare hårighet på stjelk och holkar, hos hvilka håren oftast 



