66 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. NIO 4. 



äro kortare, mörkare samt hafva gröfre basaldel, mera framträdande, men ej så 

 rik och grof glandelhårighet på stjelkens öfre del och på holkfjällen samt i allt 

 spädare och finare växt. Genom sin bladform, de tydliga och långa bladskaften 

 och holkens hårighet erinrar den mycket om späda former af Nigre scentia, till 

 hvilken grupp den utan tvifvel bildar en öfvergång. De yttre bladen äro alltid 

 mycket glatta, breda och trubbiga, de inre äro mera håriga, smala och spet- 

 siga. Till hårighetens riklighet variera de sistnämda rätt mycket. Späda exem- 

 plar och sådana, som mest påminna om Nigrescentia, hafva glesare hår. Ofta 

 äro håren hos dessa nästan endast inskränkta till bladkanterna och bladskaften. Hos 

 dylika individer äro glandierna i bladkanten talrikare. Hos former, som habituelt 

 och till bladen mera påminna om Alpina, äfvensom hos gröfre exemplar äro 

 håren talrikare och uppträda äfven mer eller mindre rikligt på båda bladsidorna. 

 Hos dessa äro glandierna i bladkanterna färre eller mera dolda af håren. Kant- 

 ligulse variera långa eller korta. Oftast är brämet inrulladt, men är hos en del 

 individer platt, utan att andra differenser kunna uppvisas. Hos en del individer 

 bli kantligulae ytterligt förkortade eller felas de måhända alldeles. Hos ett och 

 annat exemplar, mest sådana med en utbildad sidoholk, bli Iigulae korta och 

 deformerade och korgen stylös. 



Anträffad i Norge rätt allmän (men endast ett fåtal individer tillsammans) 

 i nedre björkregionen och granregionen, helst på myrartad mark, på Synsfjeld 

 i Torpen (förf); Helgeland, Dunclerlandsdalen på Brediktjeld (H. W. Arnkll). 



4. H. *lamprodes n. subsp. 



Caulis gracilis ■ — crassiusculus subflexuosus 12 — 20 ctm. altus 2 — 4-foIius 

 monocephalus, basi pilis sat longis patentibus sparsis et glandulis minutis raris 

 obsitus, sparsim floccosus, supra fol. caul. infimum densiuscule floccosus sparsim 

 glandulosus et pilis brevioribus sparsis obtectus, superne dense floccosus glandulis 

 densiusculis et pilis parcis — sparsis obscuris basi crassiuscula nigra vestitus, 

 apice dense glandulosus pilis obscuris crassis subdensiusculis — sparsis praeditus 

 sat tomentosus. Folia rosnlaria ± nitentia magna lata 3 — 5, longe petiolata, 

 exteriora late ovato-elliptica — obovata basi paullo descendente rotundato-obtusa 



— truncata emarginulata glabriuscula sparsim et obtuse denticulata — dentata, 

 intermedia obovata — obovato-oblonga obtusa — obtusiuscula basi cuneato- 

 descendente ± acute nunc minute nunc late et inasqualiter dentata, intima oblonga 



— late lanceolata breviter acuta praesertim ad basin longe descendentem cre- 

 brius et magis irregulariter dentata v. denticulata, omnia margine apiceque + 

 plicata, interiora interdum ad basin sat grosse et late dentata, margine petio- 

 lisque late alatis sat dense et longe pilosa sparsim et minute glandulosa, ceterum 

 nervo dorsali vix stellato et sparsim piloso exccpto glabriuscula v. parce pilosa; 

 canlina vulgo parum evoluta, infimum raro petiolatum vulgo subsessile vulgo 

 parvum anguste oblongo-lanceolatum v. obovato-lanceolatum acutum — acutius- 

 culum apice plicatum basi in petiolo + late alato subamplectente longe de- 

 scendente + acute serrato-denticulatum, reliqua parva anguste obovato-lanceolata 

 v. vulgo linearia in bracteas decresccntia, praesertim margine magis pilosa et 



