H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERACHS SCANDINAVICIS. 67 



glandulosa, subtus prsecipice ad basin et in petiolis crebrius stellata. Involucrum 

 elongatum vulgo subangustum basi ovata, 13 — 15 mm. longum, obscure viride, 

 glandulis densis — sat densis parvis et pilis densiusculis medioeriter longis basi 

 ciassiuscula nigra apice albidis obtectum, sat microglandulosum, efloecosum. 

 SquantCB sat angustae, exteriorcs sat virides sublaxae obtusiusculae, intermedias et 

 intimae c basi latiore sensim in apicem longum obtusiusculum — acutum v. 

 subulatum ± pilosum piceum attenuata;. Calathidium subradians 25 — 30 mm. 

 diametro subvitellinum. LigitUe nitentes plana;, dorso glabriusculse v. parce pilosae, 

 apice glabrpe v. brevitcr et sparsim ciliatas. Stylus fusco-virescens, siecus ni- 

 gricans. 



Utmärkt af sina stora, breda, långt och bredt skattade, på båda sidor mer 

 eller mindre glänsande och gteshåriga, i kanterna och på skaften rikhåriga samt 

 glest glandelhåriga blad, hvilka till form och tandning mycket påminna om dem 

 hos II *vitellicolor Elfstr., sina små, föga utbildade stjelkblad, af hvilka det 

 nedre, som vanligen är omvändt äggrundt-lancettlikt, sällan är smalskaftadt, utan 

 vanligen oskaftadt eller åtminstone har bredt, vid basen något halftomfattande 

 och upptill i skifvan omärkligt öfvergående skaft, och de öfriga oftast äro linie- 

 smala, små och brakteliknande samt småningom öfvergå i holkskaftets brakteer, 

 af den långa och temligen smala, mörkgröna holken med smala, utdragna fjäll, 

 klädda af rikliga, små glandier och mikroglandler samt glesare, mcddellånga, vid 

 basen temligen grofva och mörka, kort hvitspetsade hår samt af mörkt gula, 

 glänsande ligulae och mörka stift. Till de stora, något glänsande bladens utseende 

 erinrar denna form som sagdt i hög grad om H. *vitellicolor Elfstr., hvilken 

 den äfven något liknar till blomfärgen. Till holkens form och beklädnad samt 

 till fjällens form är den dock betydligt afvikande samt närmar sig häri något 

 till H. *crispum Elfstr. och beslägtade former. Den synes dock mindre vara 

 beslägtad med den senare än den förra. Utan tvifvel är den att anse som en 

 medelform mellan H. *vitellicolor och H. *coracinum, mest närmande sig till den 

 senare till de florala delarne. Liksom denna påminner den äfven genom sin 

 gröfre hårighet och sina skaftade och breda blad om Nigrescentia. 



Anträffad i Sverige i Herjedalen sparsamt på Funnäsdalsbergets östra sida 

 (S. J. Enander). 



5. H. :; -'curvatiforme n. subsp. 

 H. Dahlst., Herb. Hier. Scand., Centuria III, n. 30. 



Caulis 20 — 30 ctm. altus erassiuseulus flexuosus 1 — 2-folius 2 — 3-cephalus 

 (et interdum e medio ramosus), basi parce pilosus et parce stellatus glandulis 

 nullis v. solitariis obsitus, supra fol. caul. infimum sparsim pilosus densiuscule 

 stellatus et glandulis raris — sparsis obtectus, superne subdense floccosus den- 

 siuscule glandulosus et pilis basi crassa nigricante sparsis ( — sat densiusculis) 

 obsitus. Folia ros ti lar i a 3 — 5 ± (saepe longe) petiolata, exteriora elliptica — 

 obovata denticulata — imequaliter dentata + obtusa basi + contracta — de- 

 scendente, intermedia obovato-oblonga — oblonga nunc parcius et minus profunde 



