68 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. NIO 4. 



denticulata nunc longe et late + patentim et irregulariter ad basin contractam 

 profundiius dentata obtusiuscula — subacuta apice margineque saepe plicata, 

 interiora lanceolato-oblonga — lanccolata v. obovato-lanceolata ± acuta v. acu- 

 tiuscula magis acute inaequaliter et irregulariter denticulata — dentata ad basin 

 dentibus ssepe longioribus angustis curvatis ± patentibus in petiolo saepe + 

 decurrentibus instructa basi + longe descendente; caulina I — 2 longe remota, 

 infimum ± lanceolatum v. rhomboideo lanceolatum acutum — cuspidatum an- 

 gustum ± erectum basi in petiolo late alato sensim descendente acute v. subulate 

 saspe patentim et inaequaliter denticulatum — dentatum v. minus et subintegrum, 

 summum lineari-lanceolatum subintegrum ■ — denticulatum v. lineare bracteiforme, 

 omnia marginibus densiuscule et sat longe pilosa parce et minute glandulosa ± 

 parce stellata, supra parce pilosa, subtus rare stellata sparsim pilosa et in nervo 

 dorsali sat stellato pilis frequentioribus obtecta. Inflorescetttia furcatopaniculata 

 simplex, ramis longis aequantibus curvatis erecto-patentibus v. paullo superantibus 

 acladioque 25 — 70 mm. longo dense canofloccosis glandulis nigris mediocribus 

 et parvis sat crassis densiusculis — densis et pilis basi crassa nigra apice bre- 

 viter albidis mediocribus — sat longis inferne parcis superne sparsis — subden- 

 siusculis obsitis. Involucra crassa nigricantia 13 — 15 mm. longa, basi lata trun- 

 cato-rotundata — subtruncata, glandulis parvis densiusculis — sat densis et pilis 

 sat longis basi sat crassa nigra apice breviter albidis v. canescentibus sat densis 

 densis obtecta, ± microglandulosa, efloccosa. Squamm plurimae longa?, exteriores 

 sublaxae saepe virescentes, intermedia? e basi lata ± lanceolatae in apicem ± 

 obtusum — obtusiusculum sensim angustatae, intima? angustiores magis vire- 

 scentes in apicem acutum — subulatum sensim attenuatae, omnes apice longiu- 

 sculse comata?. Calathidium c. 35 mm. diametro sat plenum ligulis bene 

 evolutis v. ± stylosum ligulis abbreviatis et deformatis. Liguloe saturate luteae, 

 marginales evolutae plana;, apice breviter et densiuscule ciliatae. Stylus fusco- 

 virescens, siccus atratus. 



Denna form utmärker sig genom sin jemförelsevis höga, vågböjda, 1 — 2- 

 bladiga stjelk med från hvarandra aflägsnade stjelkblad, mer eller mindre skaftade 

 (ofta långt skaftade) blad med på det breda skaftet oftast långt nedlöpande 

 skifva af något vexlande form och tandning, djupt ned grenad vippa, med van- 

 ligen långa, bågböjda men temligen upprätta skaft, hvilka nå i jemnhöjd med 

 eller obetydligt öfverskjuta det ofta långa akladiet, grofva och tjocka holkar af 

 mörk färg, klädda af ganska täta glandier och täta, mörka, vid basen temligen 

 grofva hår, samt oftast stylösa korgar med mörka stift. Varierar mycket till 

 bladens form och tandning. Vanligen äga bladen största bredden ofvan midten; 

 flertalet äro trubbiga eller kortspetsade, endast de inre och stjelkbladen äro 

 spetsiga. Tandningen varierar, grund till djup och grof, men är alltid, isynner- 

 het på de inre bladen och vid basen, oregelbunden och ojemn. Tänderna äro 

 ofta syllika isynnerhet hos korttandade blad eller åtminstone glandeluddiga och 

 vid basen oftast smalare samt krökta. Hos frodiga och på friska lokaler växande 

 individer äro tänder' vanligen äfven utbildade på öfre delen af det breda blad- 

 skaftet. Hos individer från torra lokaler äro tänderna mindre väl utvecklade, 

 skaften kortare och mera vingade och bladen bredare, isynnerhet ofvan midten. 

 Ligulaa variera, än väl utvecklade och platta, än korta och deformerade, så att 



