H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIEKACIIS SCANDINAVICIS. 91 



gående och följande, isynnerhet med den scnares mörkstiftiga former. Alla äro 

 utan tvifvel jemförelsevis sent utbildade ur en gemensam grundform, hvilken 

 stått närmare de egentliga Alpina. 



Anträffad i Sverige i Jemtland på Äreskutan såsom på Mörvikshummcln 

 (S. Almquist, A. Magnusson), vid Bräckebäckens källor, på Mullfjället i björk- 

 regionen på södra sidan åt Tegefors och på Renfjället i barrskogsregionen (A. 

 Magnusson); Bunnerviken nära Vesterån i björkregionen och på Bunnerstöten 

 på sluttningarne ät Tjallingdalen samt i Tjallingdalen ofvan trädgränsen (C. J. 

 Johansson); Vallbo lappkapell (C. J. Johansson); Vallista fjäll (C. J. Johansson); 

 Storlien flerestädes (Almquist & Kempe, E. Adlerz, C. F. Sundberg); Herje- 

 dalen, öfre Ljusnedalen (S. F. Söderlund); Funnäsdalsbergets östra sluttningar 

 (förf. och A. Magnusson); Skarffjället i björk- och videregionen (förf.). — Norge, 

 Tyvold (enl. J. P. Norrlin); vid Aursandsjön (S. Almquist). 



3. H "arrectipes Almqu. 



H. arrectipes Almqu. apud M. Elfstrand, Bot. Utfl. etc. p. 43. (Bihang 

 till K. Sv. Vet.-Akad. Handl. Band 16. Afd. III, n:o 7.) — H. arrectipes H. 

 Dahlst., Hier, exs., fasc. IV, n:o 48. — H. Dabist, Herb. Hier. Scand., Cent. 

 III, n. 36 et 37 (forma). 



Caulis 20 — 45 ctm. altus erassiuseulus — sat crassus, basi molliter et sat 

 longe pilosus, medio parce pilifer, apice pilis brevibus sparsis obsitus, inferne 

 sparsim superne sparsim — densiuscule stellatus glandulis raris v. solitariis ob- 

 situs. Folia basalia sub anthesi 3 — 5 m rosulam approximata, exteriora parva 

 ovata — elliptica v. obovata basi decurrente v. interdum subtruncata late den- 

 tata — denliculata ± obtusa, intermedia ovata — ovalia v. lanceolata et intima ± 

 ovalia v. late — anguste lanceolata crebre et argute dentata — denticulata v. 

 prassertim interiora magis irregulariter dentata ad basin ± descendentem saepe 

 longe dentata ± longe acuta, supra gramineo-viridia sparsim pilosa, subtus 

 subglaucescentia densius pilosa leviter stellata, in nervo dorsali ± stellata pilis 

 longioribus densioribus obtecta, in marginibus crebrius pilosa parce microglan- 

 dulosa et leviter — sparsim stellata, in petiolis dense et longe pilosa; caulina 2 — 3 

 sessilia + lanceolata — lanceolato-linearia acuta — fere cuspidata subintegra 

 v. vulgo sparsim — sat dense inferne sa;pe irregulariter et sat crebre dentata 

 saspe ad basin longius dentata, magis stellata et pilosa. Inflorescentia ± pani- 

 eulata — furcato-paniculata simplex v. subcomposita ramis arrectis + rectis 

 summis subarcuatis acladium (o — )3 — 5( — 25) mm. longum f superantibus den- 

 siuscule — dense canofloccosis glandulis sparsis — sat densiusculis sat gracilibus 

 parvis — mediocribus pilisque mediocribus basi ± crassa nigra apice breviter 

 albidis sparsis — densiusculis (v. sat densis) obtectis. Involucra crassiuscula — 

 sat crassa obscure — dilute atroviridia basi ± ovata. Squanue exteriores ± 

 virescentes sublaxa; ± lineares angustas v. lata: obtus;e, intermedia; sat breves lata; 

 in apicem latum + obtusum v. truncatum attenuata;, inferiores nunc breves 

 nunc ± elongata; sat latas vulgo supra medium in apicem ± longum + trun- 

 catum — obtusum v. obtusiusculum saspe subdentatum v. mucronatum + pur- 



