100 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 2. NIO 4. 



Angående beskrifningen hänvisas till M. Elfstrands ofvan citerade af hand- 

 lingar. Sedan hans förra arbete utkom har denna art blifvit anträffad på ett 

 stort antal andra lokaler än dem, han upptagit, hvarföre jag här meddelar så- 

 väl dessa som de förut kända till belysning af dess utbredning: 



Jemtland, Äreskutan flerstädes riklig ända upp i videregionen såsom på 

 Lillskutan och Mörvikshummeln (Almquist & Kempe, A. Magnusson, O. Juel, C. 

 F. Sundberg) samt på Totthummeln (A. Magnusson, M. Elfstrand, I. Collijn); 

 Are nära kyrkan (I. Collijn); Snasahögen (S. Almquist); Renfjället (A. Magnusson); 

 Bunnerstölen mot Tjallingdalen (C. J. Johansson); mellan Dufed och Gefsjön på 

 jernvägsbankarne (C. F. Sundberg); Storlien (C. F. Sundberg); Hcrjedalcn, 

 Funnäsdalsberget flerstädes, dels i granskog, dels i björkskog; Ljusnedals bruk 

 i granskog och på öppna backar (förf. och A. Magnusson); Öfre Ljusnedalen 

 (S. T. Söderlund); Midtådalen (Almquist & Söderlund); Skarftjället dels i 

 granskog, dels på tufvor i myrar i björkregionen samt i videregionen (förf. 

 och A. Magnusson); Hamrafjällen flerstädes såsom vid Malmagen (förf. och 

 A. Magnusson). 



Till H. curvatum ansluter sig en form, hvilkcn jag tills vidare upptager 

 som varietet: 



l$ hypomacrum n. var. (V. n. subsp.) 



Caulis 40 — 50 ctm. altus flexuosus 2 — 3-folius, ad basin longe densc et 

 molliter pilosus, medio densiuscule pilosus, apice pilis longis basi crassa nigra 

 sparsis — densiusculus obsitus, inferne leviter superne sparsim — subdensiuscule 

 stellatus, inferiore parte glandulis minutis raris — sparsis medio sparsis superne 

 glandulis parvis — mediocribus sat densiusculis obtectus, superne viridis basi + 

 violascens. Folia basalia 2 — 3 in rosulam approximata sat longe petiolata, exteriora 

 ovalia — cordato-ovata (fere quadrangularia) apice + truncata obtuse dentata — 

 undulata, intermedia + ovalia — obovata sat dense et late dentata basi contracte 

 ovata apice obtusa, intima + obovato-oblonga — late oboblonga crebrius et ad 

 basin contractam angustius dentata obtusiuscula; caulina infimum + late oboblon- 

 gum — anguste ovato- v. ovali-lanceolatum sat crebre et magis acute ad basin ovato- 

 cuneatam v. saspe contractam subtruncatam magis profunde et anguste denta- 

 tum dentibus sat patentibus obtusiusculum — breviter acutum, medium + ovato- 

 lanceolatum praesertim ad basin breviter cuneatum v. subtruncatum saepe grosse 

 et acute dentatum — subincisum dentibus patentibus (interdum subreversis) + 

 acutum, omnia (praesertim infimum) longe petiolata, summum lanceolatum — lineari- 

 lanceolatum acutum — cuspidatum sessile — subpetiolatum subintegrum — sparsim 

 subulato-dentatum, omnia supra sparsim pilosa, subtus sparsim — densiuscule 

 in nervo dorsali vix stellato sat dense pilosa, marginibus sat dense ciliata rare 

 microglandulosa, petiolis molliter et longe pilosa, saturate viridia. Inflorescen- 

 iia paniculata simplex e ramis brevibus monocephalis ex axillis foliorum sum- 

 morum srepe evolutis indeterminata, pedicellis sat gracilibus suberectis v. erecto- 

 patentibus + arcuatis acladium (8) — 15 — 20 — (40) mm. longum squamis 2 — 3 

 longis linearibus virescentibus praeditum + superantibus fusco-virescentibus den- 

 siuscule. stellatis glandulis parvis gracilibus sat densis et pilis longis basi crassa 



