H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERA.CIIS SCANDINAVICIS. I I 5 



mörka, nedtill glesare, upptill ganska rikliga glandier och spridda, fina, mörka 

 hår, och framförallt genom små, fåfjälliga, smala, temligen mörkt brunaktigt svart- 

 gröna holkar med temligen breda fjäll, klädda af rikliga, små till medelstora 

 glandier och mer eller mindre spridda, fina, mörka hår, samt genom små korgar 

 med korttandacle och kort cilierade blommor och rent gula till gulbruna stift. 

 Särdeles karaktäristiska äro de små, breda, fasta och vanligen vinkligt trubb- 

 tandade bladen samt de små holkarne. Bladen variera för öfrigt från glest 

 trubbtandade till skarpare och ojemt tandade, stundom tätt sågtandade. På de 

 inre rosettbladen och de nedre stjelkbladen nedstiga tänderna ej sällan på skaften. 

 Bladbasen hos rosettbladen och de nedre stjelkbladen varierar för öfrigt från 

 mera tvär med bredare och vinklig samt mera utstående tandning till mer eller 

 mindre nedlöpande med smalare och mera utåt- eller framåtrigtade tänder. 

 Basalbladen äro i jemförelse med förhållandet hos andra former af samma 

 grupp små och jemförelsevis äfven breda. Är tydligen beslägtad med H. *ova- 

 liceps, hvilken den liknar till stjelkbladens form och tandning, fastän bladen äro 

 bredare och mindre och tänderna glesare och mera reducerade, men den är 

 måhända ännu mera slägt med H. *subcordatum, hvilken den liknar till de breda 

 och vinkligt samt kort tandade bladen. I förhållande till den korta stjelken 

 har den flera och bättre utvecklade stjelkblad än båda. 



Anträffad på Åreskutan i Jemtland under flera olika år (C. J. Johansson 

 1884, A. Magnusson 1891, I. Collijn 1892). 



6. H. :: subcordatum Elfstr. 



H. pseudonigrescens Almqu. *subcordatum Elfstr. Bot. utfl. etc. p. 54. 



Jemför beskrifningen hos M. Elfstrand på anförda ställe, der den uppställes 

 såsom underart af H. pseudonigrescens Almqu., frän hvilken den dock, oaktadt 

 stora likheter i holkarnes och holkskaftens beklädnad, genom inflorescensens ut- 

 bildning, de böjda grenarne och holkskaften m. m. är langt skild. Den är 

 enligt min åsigt snarare att jemföra med H. *ovaliceps, af hvilken den måhända 

 endast är att betrakta som en varietet, hufvudsakligast skild genom helare blad 

 och saknad af enkelhår eller med enstaka sådana bland glandierna. De exem- 

 plar från Herjedalen, Sonfjället i Storbäcksdalen och ofvan trädgränsen (från 

 båda ställena insamlade af K. F. Dusen), som Elfstrand för till H. *snö- 

 cordatum, tillhöra otvifvelaktigt samma formkrets som H. *ovaliceps. Hvad ex- 

 emplaret från Storbäcksdalen beträffar, som Elfstrand alldeles identifierar med 

 sin form, så äger det visserligen högst få hår bland holkarnes glandier, men 

 afviker eljest i intet annat afseende frän den ofvan trädgränsen tagna formen, 

 hvilken af Elfstrand upptages som en form, »anslutande sig mycket nära till före- 

 gående» (d. v. s. H. *subcordatum), utom derigenom att den har något sparsam- 

 mare hår pä holkarne. Håren äro hos de ofvanför trädgränsen samlade exem- 

 plaren emellertid icke glesare än hos i andra afseenden typiska exemplar af 

 H. *ovalicgps, hos hvilken hårens riklighet rätt mycket varierar från individ till 

 individ och till och med på holkar i samma inflorescens, liksom holkfärgen och 



