126 ACTA HORT! BERGIANI. BAND 2. NIO 4. 



siuscule ciliata sparsim — densiuscule et minute glandulosa, in petiolis + alatis 

 sat clense et longe pilosa, densiuscule et minute glandulosa et sat stellata, omnia 

 + obscure et subprasino-viridia. Tnflorescentia ± la\a v. contraeta oligoeephala 

 f paniculata v. furcato-paniculata, interdum etiara polycephala amplior et e 

 ramis 2 — 4-cephalis ex axillis foliorum summorum v. omnium ortis + indeter- 

 minata, ramis inferioribus erectopatentibus leviter curvatis summis magis appro.xi- 

 matis et patentibus ssepe multum curvatis acladium 15 — 25 mm. longum requan- 

 tibus v. + superantibus clense canofloecosis glandulis parvis medioeribus et sat 

 longis gracilibus densis — crebris superne etiam creberrimis vestitis. Involucra 

 ± obscure atroviridia brevia sat gracilia 12 — 13 mm. longa basi + ovato- 

 rotundata v. ovato-turbinata. Squamce exteriores lineares v. subtriangulares 

 obtusae v. obtusiuseulffi pauce subpatentes + virescentes, intermedia et inferio- 

 res e basi sat lata cito in apicem breviorem — longiorem angustum + acutum 

 sa?pe + coloratum attenuatae, intimse pauese subulatre, glandulis parvis medio- 

 eribus et sat longis gracilibus nigris v. rarius lutescentibus dense — crebre 

 obteetae + dense microglandulosae, efloecosa; v. in marginibus squam. exteriorum 

 levissime stellata.-. Calathidium sat obscure luteum. Ijgahe marginales apice 

 parce v. vix ciliata. Stylus fuscovirescens, siecus sat obscurus. 



Utmärkt af de mörkgröna basalbladen, af hvilka de yttre äro breda, rund- 

 trubbade, glest samt trubbigt fåtandade och oftast hafva tvär bas samt de inre 

 liksom det nedre stjelkbladet äro vid sjelfva den långt nedlöpande och hop- 

 dragna basen glest och skarpt samt något oregelbundet tandade, men i all- 

 mänhet till sin öfriga del nästan helbräddade med största bredden ofvan midten 

 och med starkt konvexa, i en kortare eller längre, skarp spets hastigt samman- 

 löpande kanter, af temligen grof stjelk med 1 — 2, mer eller mindre utvecklade 

 stjelkblad, af hvilka det öfre vanligen är litet och oftast stöder en fåblomstrig 

 gren, af vanligen enkel eller något sammansatt, oftast gles inflorescens, hvars 

 grenar äro mera utdragna, mera uppåtrigtade och mera svagt böjda, ju enklare 

 infloiesccnsen är, men kortare mera utåtrigtade och starkare böjda, ju mera 

 den är sammansatt, af rikligt stjernludna grenar och korgskaft med rikliga, 

 omvexlande långa och korta, men fina glandelhår utan inblandade enkelhår, af 

 medelstora svartgröna rikligt glandelhåriga och med talrika mikroglandler för- 

 sedda, hårlösa holkar med tunna, något glänsande fjäll, hvilka till största delen 

 från bred bas hastigt afsmalna i en kort och temligen skarp spets och af hvilka 

 de yttre i kanterna stundom hafva en smal, men tydlig strimma af stjernludd, 

 samt af temligen glesa, rent gula korgar med ganska korta kantblommor, hvilka 

 i spetsen äro föga eller alls icke cilierade. Inrlorescensen varierar från fä- till rik- 

 blomstrig. Den är i allmänhet enkel och på samma gäng smal, men hos kraftiga 

 individer, hos hvilka den är mycket sammansatt, blir den vid med mycket 

 utspärrade och kortare grenar samt kortare akladium. Mos både enkla och 

 sammansatta inflorescenser sträfva de öfre grenarne att flocklikt närma sig hvar- 

 andra. Ofta blir inflorescensen nedåt obegränsad genom utvecklingen af få- 

 blomstriga grenar från de öfre, någon gång från alla stjelkbladens veck. Glan- 

 delhåren pä holkar och skaft variera liksom hos II *ovaliceps och H. or/ho- 

 podum allt efter lokalen från svarta till gulgröna, och holkfjällen variera i sam- 

 band härmed frän nästan svarta till orent eller gulaktigt "röna. Såväl etren- 



