II. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERACIIS SCANDINAVIXIS. 135 



v. obscure purpurascentibus nunc sparsis nunc paginam totam fere tegentibus 

 obtecta. subtus pallidiora et ssepe valde maculata, supra + densiuscule pilosa 

 subtus sparsim v. in nervo dorsali + stellato uberius pilosa, in marginibus 

 sparsim — dense pilosa et glandulis minutis frequentibus prredita, in petiolis + 

 dense et longe pilosa et glandulis minutis sparsis obsita. Inflorescentia i- v. 

 2 — 3-cephala furcata v. furcato-paniculata pedicellis brevioribus — longis subrec- 

 tis — arcuatis acladium (15 — )40 — jo( — 90) mm. longum vulgo + superantibus 

 + dense canofloccosis glandulis sat validis mediocribus et parvis — minutis 

 densiusculis superne etiam sat densis — densis et sub involucris pilis solitariis 

 basi longa crassa nigra apice albescentibus v. fere totis obscuris vestitis. In- 

 volucra mediocria — sat longa (12 — 14 mm.) 7 mm. lata sat gracilia — sub- 

 crassa e fusco atro-virescentia basi ovata subdescendente. Squamce sat irre- 

 gulariter imbricata; sat paucae latas, exteriores sublineares v. basi latiores obtu- 

 siusculae breves, intermedia: e basi lata cito in apicem obtusum v. obtusiusculum 

 — sat acutum et interiores longiores sensim in apicem obtusiusculum — acutum 

 attenuatre, intima; pauca: + acutae — subulatas, omnes nunc breviores nunc 

 (prresertim interiores) flores virgineos + superantes, apicibus + longe comosis 

 et piceis v. interdum obscure purpurascentibus. glandulis sat validis nigris me- 

 diocribus — parvis + densis microglandulis frequentibus immixtis et pilis den- 

 siusculis crassis obscuris parvis v. longioribus basi crassa nigra apice albescenti- 

 bus vestita;, in marginibus fere usque ad apicem floccis laxis stria angusta 

 conspicua albida formantibus notata;. Calathidium vitellinum sat radians 38 — 

 4o( — 45) mm. diametro. Ligulm latae (3,3 — 3.5 mm.) apice glabra: v. parcissime 

 ciliatre. Stylus fusco-virescens hispidülus, siccus sat nigrescens. 



En bland de mest egendomliga former inom Nigrescaitia och af utmärkt 

 karakteristiskt utseende genom de smala, långskaftade, lågt bugttandade eller 

 med glesa, ojemt anordnade och breda tänder försedda, på öfversidan (men ofta 

 äfven på undersidan) vanligen rikt purpurfläckade bladen, genom lågväxt, oftast 

 späd och vågböjd, ej sällan fläckig stjelk, hvilken är bladlös eller nedom midten 

 försedd med ett smalt, långskaftadt och spetsigt blad och än är i-blomstrig, 

 än oftast slutar med en 2 — 3-blomstrig inflorescens med oftast mycket långt 

 akladium och öfverskjutande holkskaft, genom medelstora, ej särdeles breda, 

 grönsvarta, starkt i brunt dragande holkar, som äro klädda af rikliga, medel- 

 stora och små glandier jemte mikroglandler samt medeltäta, korta och grofva, 

 svarta eller kort hvitspetsade hår och i kanterna af fjällen äga en smal, men 

 tydlig strimma af stjernludd, vidare genom breda i en hårtofsad, smal, trubbad 

 eller ibland skarpare, hos de inre syllik spets utdragna fjäll och orangegula 

 korgar med breda, i spetsen vanligen glatta blommor samt redan från början 

 mörka stift. Bladen variera mycket till formen, tandningens riklighet och 

 beskaffenhet samt skaftens längd. Vanligen äro de yttre breda och trubbade 

 samt kortskaftade med låg, bugtig tandning och ofta rundtrubbig spets, 

 de inre deremot smala och långa med lågt bugtig tandning eller med längre 

 fastän breda tänder och långspelsade samt långskaftade. I skugga bli tänderna, 

 isynnerhet vid basen, breda, oregelbundet anordnade och ofta grofva. Stundom 

 bli tvenne motsatta tänder vid eller nedom skifvans midt ensamt utvecklade 

 eller längre och gröfre än de öfriga. På soliga, denuderade ställen bli bladen 



