H. DAHLSTEDT, ADNOTATIONES DE HIERACIIS SCANDINAVIC1S. I4I 



vissitne albidis basi crassa nigra raris usque sparsis obtecta: et crebrc micro- 

 glandulosif. Calathidium parvum, 30 — 35 mm. diametro. sat radians. Ligidee 

 c. 2,5 mm. latas, dentibus brevibus glabris. Stylus ± fuligineo-virescens fusco- 

 hispidulus, siecus + obscurus. 



Jag är tveksam, huruvida jag skall anse denna form som en varietet eller 

 som en underart af H. depilatum Almqu. Denna senare är ganska varierande 

 med afseende på örtståndets och holkarnes svagare eller starkare utvecklade 

 hårighet. Den varierar ej heller så litet till holkarnes storlek och delvis äfven 

 till deras form. Hos en del modifikationer, förnämligast hos dem, som hafva 

 rikligare håriga stjelkar och blad, bli holkarne ofta mera långsträckta med mera 

 utdragna fjäll och mera hopdragen bas; hos andra äro holkarnc kortare och 

 bredare med mera äggrund bas och mindre utdragna fjäll. Stiftfärgen synes 

 dock hos alla vara rent gul, mestadels af blommornas färg eller stundom rost- 

 gul. Hos ofvan beskrifna form äro deremot stiften mer eller mindre dragande 

 i gröngult eller åtminstone äro de små papillerna, som bekläda deras yta, 

 grönaktiga. Märkenas insida är deremot nästan alltid gul. Med hufvudformen 

 har för öfrigt ifrågavarande form en nästan fullständig habituell likhet. Bladens 

 och stjelkens beklädnad är i det närmaste densamma. Holkarne äro dock i 

 allmänhet mindre, ottast smalare, af mörkare brunsvart färg. Fjällen äro vid 

 basen breda, bli vanligen straxt nedom midten hastigt hopdragna och utlöpa 

 sedan med nästan raka sidor i en mer eller mindre skarp spets. Hos hufvud- 

 formen afsmalna fjällen mindre hastigt i en hos de flesta mindre skarp eller 

 trubbig spets. Beklädnaden är för öfrigt i det närmaste lika. Liguke äro i 

 spetsen alldeles glatta, hos hufvudformen stundom sparsamt cilierade och mera 

 håriga pä baksidan. Hos ofvan beskrifna form äro stjelkblaclen i allmänhet 

 mindre omfattande med smalare bas och ofta äfven med smalare skifva. På 

 grund af dessa olikheter, som synas mig konstanta, har jag upptagit den som 

 underart. Men för att fullständigt komma till klarhet angående förhållandet 

 mellan såväl denna form som H. *pseudodepilatum och hufvudformen, äro 

 ytterligare undersökningar i naturen, liksom äfven kulturförsök, af nöden. Genom 

 sin spädare växt och sina mindre holkar, erinrar emellertid denna form mera 

 än hufvudformen om vissa Alpcstria t. ex. H. *chrysostylum (Lbg.). De inre 

 holkfjällen hafva också tydliga »microtricher» (hvilka tydligen äro kutikular- 

 upphöjningar). Dessa förekomma äfven, liksom hos alla Foliosa, pä de yttre 

 fjällen, der de äro mörkfärgade och förläna fjällen en egendomlig, i vissa be- 

 lysningar starkt framträdande sidenskimrande glans. 



Anträffad i Jemtland, Snasahögarne (C. J. Johaxssox), Handöl (S. Alm- 

 CLUIST). 



