12 ACTA HORTI BERG1ANI. BAND 2. X'IO 7. 



kronbladen af en mörkgul färg med en purpurröd fläck på hvardera bladet; 

 det nedre bladet är sammetsfärgadt 1 ). Hos andra äro kronbladen hvita med 

 gula och purpurröda fläckar; understundom är det gula hufvudfärgen, under- 

 stundom åter det purpurröda.» — »Några af dessa varieteter hafva mycket 

 stora, sköna blommor, som ega en angenäm lukt ; andra hafva små blommor 

 utan lukt.» 



Viola lutea Huds. benämnes af Miller (med orätt) V. calcarata. . Men då 

 Miller uttryckligen angifver, att den ifrågavarande, i England odlade Violan 

 härstammar från norra Englands och Wales bergstrakter, så finnes intet tvifvel 

 att det är den äkta V. lutea Huds., som afses. Blommorna sägas vara mycket 

 stora — betydligt större än hos V. tricolor — , hafva en mörkgul färg med 

 några purpurfärgade streck i midten, samt sakna lukt -). — 



Den enda uppgift om uti Italien i äldre tider odlade penséer, som jag 

 lyckats finna, förskrifver sig från ? Catalogus plantarum Horti Gymnasii Pata- 

 vini. Ouibus auctior erat anno 1642» (omtryckt uti S. Paulus »Viridaria 

 varia» Hafnia; 1653). De benämnas der helt enkelt »Viola tricolor». 



I »Catalogus Plantarum Horti Academici Lugduno Batavi, quibus is 

 instructus erat annis 1642 & 1649» (omtryckt uti S. Paulus »Viridaria varia» 

 Hafnue 1653) upptages såsom odlad »Viola tricolor maxima fl. luteo». Med 

 denna benämning afses otvifvelaktigt en form af V. Urica Huds. En annan 

 underrättelse om pensé-odlingi Holland under ijide seklet lemnar oss Ch. Morrkn uti 

 »Annales de la Société royale d'agriculture et de botanique de Gand», Tom. 

 2, Gand 1846. Han berättar der, att prinsens af Oranien trädgårdsmästare 

 VandergroM i ett arbete med titel »Jardinier des Pay-Bas», Bruxelles 1672 (ett 

 arbete som ej varit mig tillgängligt) omnämner fem varieteter af odlade pen- 

 seér — Viola tricolor-racer — nämligen med hvita, röda, violettbrokiga, röd- 

 brokiga samt hvit- och persikefärgade blommor, varieteter som uppkommit vid 

 frösådd. 



Uti -»Flora Danica det er: Dansk Urtebog aff Simone Paui.li, Kjöben- 



hafn 164S» omnämnes »Viola tricolor» såsom odlad. Det heter om henne, 1. c. 

 sid. 145: »Den som voxer udi Hafverne, er langt deyligere oc smuckere end 

 den som voxer oc groer vjld paa Mareken, tilmed ocsaa större paa Blom- 

 steret». — Den förteckning öfver de i kungliga trädgården i Köpenhamn odlade 

 växterna som finnes intagen i S. Paullis »Viridaria varia» 1653 :; ) nämner två 



') En färgfördelning sådan som dennn, der den gula färgen är herrskande hos de öfre kron- 

 bladen på samma gång som den mörkvioletta hos det nedersta, har jag ej sett hos 

 någon af de mångtaliga /". tricolor- eller pensé-former, som jag varit i tillfälle att undersöka. Någon 

 likhet visar dock pensé-sorten »Lord BeaconsfiehL (se längre fram, bild. 34), nämligen så till vida, att 

 den har de nedre kronbladen mörka och de öfversta ljusa. 



-) Afven Joanxes Rajus (uti Historia plantarum. Tom. 2, pag. 1052. London, 1693) nämner 

 särskildtj att den engelska Viola lutea — som han benämner V. montana lutea grandiflora nostras 

 — saknar lukt, till motsats mot den af Clusius beskrifna alpina. Hos nyare engelska författare 

 har jag ej kunnat finna någon uppgift om V. lutea Huds. i detta afseende. 



°) »Catalogus plantarum horti regii Hafnise» uti »Viridaria Varia Regia & Academica publica, 

 in usum Magnatum ac 3>i),o ßoiävuiv collecta ac recognita opera & studio D. SIMONIS Paulli» etc. 

 Hafnise 1653. Sid. 79. Enligt E. War min G, .Den Danske botaniske Literatur fra de teldste 

 tider til 1880 är ifrågavarande katalog författad af Otto Sperling och utgifven första gången 1642. 



