V. ]!. WITTROCK, DE ODLADE PENSÉERNAS HISTORIA. 1 7 



hvilken den med hjelp af studium och tjenlig skötsel kunde komma, hela den 

 fördel man kunde draga af densamma. För att tillfredsställa mina önskningar 

 och förverkliga mina förhoppningar, utvalde jag de fullkomligaste af de penséer, 

 som vi redan hade, nämligen den blåa sort som bär namnet Duchesse de 

 Berry, en annan med hvit kant kallad Reine Elizabeth och en engelsk be- 

 nämnd Thompson (den senare föröfrigt temligen ofullkomlig). Dessa tre sorter, 

 sådda i stor skala, frambragte några rätt lyckligt modifierade blommor. De 

 såddes på nytt, och en del plantor ganska olika de gamla typerna framgingo 

 deraf. Jag sådde dem än en gång och erhöll anmärkningsvärda modifikationer 

 i afseende på blommans form och byggnad. Det var detta jag sträfvade efter. 

 Jag nalkades obestridligen det mål, som jag kunnat skönja på långt håll: full- 

 ändning i formen; ty dittills hade man blott fäst sig vid färgen.» Efter att 

 flera år hafva arbetat enligt samma metod — medelst synnerligen noggrant 

 val af de plantor, från hvilka fröet togs 1 ) samt odling i en sandig men myll- 

 rik och väl gödslad jord — framvisade Ragonot-Godefroy de vunna resultaten 

 vid en exposition i Tuilleriernas orangeri. Allmänheten skänkte de nya blom- 

 morna sitt lifliga bifall, och hertigen af Orleans (sedermera konung Ludvig Filip) 

 inköpte en stor del af samlingen. Sedan Ragonot-Godefroy nedlagt ännu mera 

 arbete på penséernas förädling, erhöll han vid en följande exposition den be- 

 löning han särskildt eftersträfvat, nämligen medalj af Kongl. franska trädgårds- 

 odlare-sällskapet (»Société Royale d'horticulture»); och vid en exposition, som 

 egde rum året derpå, kunde han utställa en samling, som enligt hans egen ut- 

 sago »var af sådan fulländning, att de mest ryktbara engelska penséer ej kunde 

 fördunkla dess förträfflighet». Att de penséer Ragonot-Godefroy lyckats upp- 

 draga verkligen voro rätt vackra intygas af de färglagda afbildningar, han lcm- 

 nar i sitt citerade arbete -'). 



Så långt Ragonot-Godei koy. 



Vi skola nu med stöd af engelska källor söka fullständiga den mycket 

 fragmentariska framställning, som Ragonot-Godefroy lemnar af trädgårdspenséer- 

 nas historia uti dessa växters moderland, England, under förra hälften af vårt 

 århundrade. 



Bland de mångtaliga meddelanden om penséer, som stå att finna i 1800- 

 talets engelska hortikultur-litteratur, torde främsta rummet böra inrymmas åt 

 följande uppsats, som står att läsa uti J. Harrison's »The Floricultural Cabinet 

 and Florist's Magazine», vol. 9, sid. 222, 1841 3 ). Då denna uppsats är skrifven 

 af en man, som sjelf under en lång följd af år och på ett synnerligen fram- 

 stående sätt deltagit i pensé-förädlingsarbetet, Mr Thomson i Iver — och detta 

 just under den period, då nutidspenséerna skapades — torde den vara väl för- 

 tjent af att här återgifvas in extenso. Dess lydelse är följande: 



»För omkring tjugusju eller tjuguåtta år sedan [18 1 3 eller 1814) lemnade 



') »Cest de ce choix que dépendra tout le succés de la regeneration»; 1. c. sid. 42. 



2 ) Se längre fram bilderna 24 och 25, som återgifva två af Ragonot-Godefroy's penséer : 

 svarttryck. 



3 ) Uppsatsen synes förut hafva varit offentliggjord i en mig obekant publikation vid namr 

 »Flower Gardener's Library», och finnes dessutom omtryckt år 1886 uti »The Gardener's Chronicle» 

 vol. 25, new series, sid. 787. 



