ACTA HORTt BF.RGIAKI. BAND 2. N!0 



rättas hafva med förkärlek odlat (jfr. ofvan sid. 16), till väsentlig del hörde 

 just till Viola lutea's formkrets. 



Under loppet af 1820- och 1830-talen vann pensé-odlingen allt större och 

 större utsträckning. J. Harrisox berättar 1 ), att under de sex åren 1827— 1833 

 uppdrogos nära 200 nya pensé-sorter. Han gör derjemte följande, om klarsynt 

 förutseende vittnande uttalande. »Att döma efter det förflutna, kunna vi utan 

 tvekan säga, att vi äro blott vid gryningen af Viola-asran, och att penséerna 

 innan kort skola blifva en framstående prydnad för blomsterträdgårdar i all- 

 mänhet.» 



Så skedde också. Penséen blef allt mer 

 och mer en engelsmännens favoritblomma. B. 

 Maund 2 ) jämför henne redan år 1834 i popu- 

 laritet med sjelfva törnrosen. I ett afseende 

 säges hon till och med vida öfverträffa denna, 

 nämligen med hänsyn till de många smeknamn 

 hon åtnjöt. »Namnet Heartsease (ro åt hjertat 

 eller lisa för hjertat) :1 ) innebär en volym i sig, 

 och Kiss-at-the-garden-gate (kyss vid trädgårds- 

 porten) måste erkännas vara ett elegant tillägg 

 dertill» ■*). 



En redogörelse för hvad som vid denna 

 tid fordrades af en vacker pensé (»a good 

 Heart's Ease») erhåller man i J. Paxton's 

 »Magazine of Botany», vol. I, sid. 117, Lon- 

 don 1834. Blomskaftet måste vara af till- 

 räcklig längd och styrka för att höja blom- 

 man öfver växtens bladverk. Kronbladen böra 

 vara stora, plana och utan inskäringar eller 



*) Uti »The Floricultuval Cabinet and Florist's Magazine», vol. t, 1833. 



2 ) Uti »The Botanic Garden; consisting of highly finished representations of hardy ornamen- 

 tal flowering plants, cultivated in Great Britain» etc., by B. Maund. Vol. 5. N:o 42t. London 

 1834— 1835. 



3 ) Nyckeln till tydningen af denna benämning lemnar en gammal engelsk skald i följande 

 verser, som finnas återgifna i Harrison's »The Floricultural Cabinet» etc, vol. 20, sid. 26. 1852. 



sAh, cruel love, must I endure 

 Thy many scorns, and find no eure? 

 Say are thy med'cines made to be 

 Helps to all others but to me? 



I'll leave thee, and to Pansies come; 



Comforts you'11 afford me some: 



You can ease my heart, and do, I 



VVhat love could ne'er be brought unto». 



4 ) F. C. ScilÜBELER lemnar uti »Norges Vajxtrige. Et Bidrag til Nord-Europas Natur- och 

 Culturhistorie. Christiania 1888» 2:dra bandet, sid. 34g, en lista på 44 engelska namn på penséen 

 (inkl. Viola tricolor L.); och denna lista är dock icke fullständig. Ett bland de namn, som fattas 

 i denna lista, är »Meet-her-i'-th'-entry-kiss-her-i'-th'buttery», ett namn som enligt J. Britten and 

 R. Holland, »A Dictionary of English Plant Names», London 1886, har den märkvärdigheten 

 att vara det längsta af alla engelska växtnamn. 



"Lady Bath." Wheeler, 1834. 

 Bild 11. 



