V- B. WITTROCK, DE ODLADE PENSÉERNAS HISTORIA. 23 



sig det omaket att befrukta blommorna på konstgjord väg. Och detta är ett 

 passande göromål särskildt för amatörer; ty en trädgårdsodlare af facket, livars 

 uppmärksamhet distraheras genom så mänga olika sysselsättningar, har icke till- 

 räcklig tid för sådant, utan måste åtnöja sig med att lemna åt naturen att utföra sitt 

 arbete, måste förlita sig på att insekterna föra frömjölet från den ena blomman 

 till den andra.» De råd, som sedermera lemnas beträffande sättet för den arti- 

 ficiella befruktningens verkställande, innehålla de sedvanliga föreskrifterna om 

 ståndarknapparnes borttagande medelst en fin tång samt frömjölets öfverförandc 

 med en fin borste af kamelhår. Odlingen af de med omsorg utvalda frömoder- 

 plantorna borde ske i kruka. Förökningen af de särskilda, på ofvan antydda 

 sätt erhållna pensé-sorterna skedde då och framgent icke medelst frön, utan 

 medelst sticklingar. 



Uti en artikel med titeln »More remarks on the eultivation of Viola tri- 

 color», införd i J. Paxton's Magazine of Botany, vol. 3, 1837, omnämnes en 

 metod för odling af penséer i kruka, som på den tiden understundom använ- 

 des. Ett kraftigt pensé-stånd uppdrogs medelst tjenlig beskärning till en enkel 

 stam af 12 — 18 tums höjd. När denna höjd uppnåtts, togs sjelfva toppen bort. 

 Talrika sidogrenar utvecklade sig då och gåfvo blommor i rikedom. Att här- 

 igenom en blomsterplanta af ett på samma gång ovanligt och särdeles behag- 

 ligt utseende kunde åstadkommas, är lätt att inse. 



Såsom ett prof på den entusiasm, med hvilken penséen och dess odling 

 då (och länge efteråt) omfattades i England må anföras följande uttalande ur 

 nyss nämnda artikel. »Det kan icke väcka förundran, att denna växt (Viola 

 tricolor) nu intager en så framstående plats i hvarje välskött trädgård, men väl 

 att en sådan ädelsten för blomsterodlingen så länge har blifvit förbisedd.» 

 — — — — »Hvem kan väl betrakta en blomsterbädd med penséer (Hearts- 

 ease), hvarest hvarje individ drager till sig uppmärksamheten genom någonting 

 nytt, som ständigt tyckes vara ännu vackrare än det man nyss sett, utan att 

 känna just det som dessa blommors namn vill betyda 1 ), utan att för tillfället 

 förgäta den oro, som eljest är hos menniskoslägtet inneboende?» 



Såsom ett annat bevis på styrkan af den vid ifrågavarande tidpunkt rå- 

 dande pensé-entusiasmen må nämnas, att för fröplantan af den mycket berömda 

 pensé-sorten »Metropolitan» bjöds ej mindre än 10 pund sterl. (c:a 180 kronor) 

 utan att detta anbud dock blef antaget -). Vid midten af 1830-talet synes 

 priset för mera framstående, nya pensé-sorter eljest hafva varit 5 shill. (4 kr. 

 50 öre) plantan 3 ). 



År 1838 gjorde den flera gånger förut omnämnde, framstående pensé- 

 kännaren Harrison en rundresa genom England, för att se och studera de i 

 olika trakter af, landet odlade pensé-varieteterna. Såsom ett resultat af denna 

 resa finna vi i »The Floricultural Cabinet», vol. 6, en tafla, som visar bilderna 

 af fyra den tidens mest utmärkta pensésorter, alla med den då nya, nästan 



') Heartsease = lisa för bjertat. 



2 ) Denna planta fick sedermera det olycksödet att gå under vid en omplantering; och med 

 henne försvann hela sorten ur verlden, då ifrågavarande planta var den enda i sitt slag (»The Gar- 

 dener and practical Florist» 1842, n:r 19). 



=) Jfr. »The Floricultural Cabinet», vol. 3, 1835, sid. 143. 



