24 



ACTA HORTI BERGIANI. 



cirkelrunda formen hos blomkronan. Två af dessa bilder återgifvas här. Den 

 ena, Thomson's »Victoria» l ), påminner genom sin färgteckning rätt mycket om 

 typisk Viola tricolor L. och torde nog också leda sin härstamning väsentligen 



från denna. Den andra åter, »Ne plus ultra», 

 har en mycket egendomlig färg. Hon är 

 nästan svart med midtelpartiet högblått. Ej 

 osannolikt är, att denna varietet har något 

 att göra med den mörkt blåvioletta formen 

 af Viola allaica Pall, Ker. 



I följande årgång af »The Floricultural 

 Cabinet» träffas ännu flera afbildningar af 

 »splendid seedlingPansies». Enaf dessa, J.Bur- 

 ley's »Lord Durham», återgifves här i bild 18. 

 Denna sort hör till de enfärgadt gula, hvilka 

 väl alla med afseende på härstamning torde 

 kunna föras tillbaka till V. lutea Huds. 



År 1840 publicerades uti »The Flori- 

 cultural Cabinet» en afbildning af H. Sila er- 

 LOCk's berömda »Black Knight», en enfär- 

 gad, djupt mörkblå pensé, som på sin tid 

 obetingadt intog främsta platsen bland de 

 mörka penséerna. En kopia af densamma 

 lemnas på följande sida. 

 De fordringar, som i början af 1840-talet ställdes på en mönstergill pensé, 

 och som blifvit officielt bekantgjorda af nästan alla Englands hortikultör-sällskap, 



finnas sammanfattade uti »The Gardener 

 and practical Florist», 1842, 11:0 19, på föl- 

 jande sätt -). 



1:0. Blomman bör vara cirkelrund, 

 plan och jemn i kanten; hvarje inskärning, 

 tand eller ojemnhet är ett fel. 



2:0. Kronbladen skola vara köttiga 

 och sammetslika. 



3:0. Hvilka än färgerna må vara, bör 

 de tre nedre kronbladens grundfärg vara 

 densamma, hvit, gul, halmfärgad, fläckig eller 

 strimmig. 



4:0. Hurudana än fläckarne eller teck- 

 ningarne på grundfärgen äro, måste de 

 vara lysande, bestämda och rena, utan att 

 blanda sig med grundfärgen, så att det 

 hvita, orangefargade eller gula förblifver rent. 



'Victoria". Thomson, 1? 

 Bild. 16. 



"Ne plus ultra". 

 Bild 17. 



') Det är denna »Victoria», som af Thomsox omnämnes såsom en af de första med s. k. 



ansigte (midtelfläckar) i blomman. Jämför ofvan sid. 18. 



2 ) Enligt tysk öfversättning i F. Otto und A. Dietrich, »Allgemeine Gartenzeitung«. 1 1 

 Jahrg. Berlin 1843. Sid. 62. 



